Sylt (sziget)
Sylt | |
![]() | |
Sylt tengerpartja | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Tartomány | Schleswig-Holstein |
Székhely | Westerland |
Népesség | |
Teljes népesség | 18 118 fő (2019. dec. 31.)[2] |
Népcsoportok | dánok, frízek, németek |
Földrajzi adatok | |
Fekvése | Az Északi-tenger és a Watt-tenger között |
Szigetcsoport | Északi-Fríz-szigetek |
Terület | 99,14 km² |
Hosszúság | 38 km |
Szélesség | 12,6 km |
Tengerszint feletti magasság |
|
Legmagasabb pont | Uwe-Düne (52,5 m) |
Időzóna | CET (UTC+1) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sylt weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sylt témájú médiaállományokat. |
Sylt Németország legnagyobb északi-tengeri szigete, a dán határ közelében.[1] Hossza 38 km, területe 93 négyzetkilométer.
Földrajz
[szerkesztés]A különleges alakú Sylt sziget, tulajdonképpen három összenőtt félszigetből áll. A dél felé nyúló szár (Hörnumer Halbinsel) átmérője 800 méter, mely egyben a sziget legkeskenyebb része. Középső szára a part felé nyúlik, mely tökéletes köldökzsinórként kapcsolja a szárazföldhöz. Az északi félsziget-szárny (Lister Halbinsel) a dán-német tengeri határig nyúlik fel. A szigeten található a 40 m magasan kiemelkedő homokos hát (Rotes Kliffen), melyről jól belátható a különleges alakú sziget-képződmény.
Közigazgatás
[szerkesztés]Sylt községei:
- List auf Sylt
- Kampen
- Wenningstedt-Braderup
- Sylt
- Archsum
- Keitum
- Morsum
- Munkmarsch
- Rantum
- Tinnum
- Westerland
- Hörnum
Közlekedés
[szerkesztés]Vasút
[szerkesztés]A 19. századtól rendszeres kompközlekedés kötötte össze a szárazfölddel. Az I. világháború után Észak-Schleswig és a kompkikötő Dániához került, ezért szükségessé volt a német partokkal való közvetlen összeköttetés biztosítása. Ekkor épült meg a Hindenburgdamm nevű töltés (nevét Paul von Hindenburg birodalmi elnökről kapta), amelyen át egy kétvágányú vasútvonal vezet a szigetre.
Közút
[szerkesztés]Közúti kapcsolata ma sincs a szigetnek, a töltésen csak a mentőautók számára áll rendelkezésre egy murvás út. A vasútvonalon autószállító vonatok is közlekednek, illetve Dánia felől ma is járnak a kompok.[1]
Légi
[szerkesztés]Repülőtere a Sylti repülőtér.
Galéria
[szerkesztés]-
Rotes Kliffen
-
Az állomás
-
A templom Wenningstedtben
-
A tengerpart
-
A világítótorony Kampenben
-
A tengerpart
-
Harhoog Keitumban
Turizmus
[szerkesztés]Sylt 54 km-nyi összefüggő strandjával a 19. század óta népszerű üdülőhelynek számít Németországban.[1]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d Melles Kristóf: Vonatozzon autójával együtt – húsvétkor is (magyar nyelven). Indóház, 2011. április 22. (Hozzáférés: 2011. április 22.)
- ↑ https://www.statistik-nord.de/fileadmin/Dokumente/Statistische_Berichte/bevoelkerung/A_I_1_j_S/A_I_1_j_19_SH.xlsx, 2021. május 18.