Чжанцзякоу
Чжанцзякоу (кит. спр. 張家口市, піньїнь: Zhāngjiākǒu shì) — місто в КНР, у провінції Хебей. Розташоване на північному сході країни і провінції, на північній схід від Пекіна, на кордоні з Внутрішньою Монголією. Історична назва — Калган, столиця монгольської автономії Менцзян (1939—1945).
- Чжанцзякоу (кит. спр. 張家口, піньїнь: Zhāngjiākǒu, МФА: [ʈʂáŋtɕjá kʰòu]) — сучасна китайська назва з середини ХХ ст.
- Калган (ст.-монг. Kalgan, кит. 喀拉干, Kālāgàn) — історична монгольська назва міста, усталена в європейських мовах.
- Чулалт Халга (монг. ᠴᠢᠭᠣᠯᠠᠯᠲᠣ ᠬᠠᠭᠠᠯᠭᠠ),
, Čiɣulaltu qaɣalɣa) — повна класична монгольська назва; монг. Чуулалт Хаалга, Chuulalt haalga — сучасна монгольська назва
- Халган (
, Qaghalghan, «ворота») — коротка класична назва; монг. Хаалган, Haalgan — сучасна монгольська назва; означає ворота у Великому китайському мурі.
- Чулалт Халга (монг. ᠴᠢᠭᠣᠯᠠᠯᠲᠣ ᠬᠠᠭᠠᠯᠭᠠ),
- Імінангга ясе (маньчжурська: ᡳᠮᡳᠶᠠᠩᡤᠠ ᠠᠰᡝ,
, Imiyangga jase) — манчжурська назва міста.
Чжанцзякоу розташовується на північному сході провінції.
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується вологим континентальним кліматом з теплим літом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 23.9 °C (75 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою -7.8 °С (18 °F).[4]
Клімат Чжанцзякоу | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 7 | 13 | 20 | 30 | 35 | 35 | 36 | 35 | 31 | 27 | 17 | 17 | 36 |
Середній максимум, °C | −3 | 0 | 7 | 16 | 23 | 27 | 28 | 26 | 22 | 15 | 5 | −1 | 13 |
Середня температура, °C | −7 | −5 | 2 | 11 | 17 | 22 | 23 | 22 | 17 | 10 | 1 | −6 | 8 |
Середній мінімум, °C | −12 | −10 | −2 | 5 | 11 | 16 | 18 | 17 | 11 | 5 | −3 | −10 | 3 |
Абсолютний мінімум, °C | −26 | −22 | −16 | −7 | 0 | 5 | 11 | 10 | 1 | −7 | −20 | −20 | −26 |
Днів з опадами | 4 | 7 | 7 | 9 | 12 | 15 | 17 | 16 | 12 | 8 | 6 | 4 | 117 |
Днів з дощем | 0 | 0 | 3 | 9 | 12 | 15 | 17 | 16 | 12 | 8 | 3 | 0 | 95 |
Днів зі снігом | 3 | 7 | 6 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 4 | 26 |
Джерело: Weatherbase |
Міський округ поділяється на 6 районів і 10 повітів:
Карта | |||
---|---|---|---|
Статус | Назва | Оригінал | Населення (2020) |
Район | Ваньцюань | 万全区 | 216 795 |
Район | Сюаньхуа | 宣化区 | 542 358 |
Район | Сяхуаюань | 下花园区 | 64 216 |
Район | Цяодун | 桥东区 | 422 753 |
Район | Цяосі | 桥西区 | 393 227 |
Район | Чунлі | 崇礼区 | 105 501 |
Повіт | Гуюань | 沽源县 | 167 587 |
Повіт | Канбао | 康保县 | 138 205 |
Повіт | Хуайань | 怀安县 | 179 949 |
Повіт | Хуайлай | 怀来县 | 348 746 |
Повіт | Чжанбей | 张北县 | 325 795 |
Повіт | Чжолу | 涿鹿县 | 294 013 |
Повіт | Чичен | 赤城县 | 197 919 |
Повіт | Шан'ї | 尚义县 | 104 247 |
Повіт | Юй | 蔚县 | 411 824 |
Повіт | Ян'юань | 阳原县 | 205 773 |
1571 року китайська династія Мін уклала мир з монголами. Місто перетворилося на центр китайсько-монгольської торгівлі, стало вікном, через яке монголи продавали своїх коней у Китай. Водночас, мінський уряд продовжував розглядати місто як стратегічну військову базу на китайсько-монгольському кордоні.
Після 1727 року місто стало також одним із центрів так званої кяхтинської торгівлі, між Калганом і Кяхтою. До ХІХ ст. деякі російські купці мали постійні резиденції та склади за межами міських мурів Калгана.
1909 року місто сполучилося зі столицею Пекін-Калганською залізницею, першою, яка була побудована самостійно Цінським урядом.
Після революції 1911 року, внаслідок якої було повалено династію Цін і встановлено Китайську Республіку, місто увійшло до складу новоствореної Чахарської автономії (з 1928 року — провінції).
1937 року, на початку китайсько-японської війни, Калган захопили японські війська. 1939 року місто стало столицею Монгольського краю (Менцзяну), залежного від Японії.
9 — 21 серпня 1945 року в місті відбувався жорстокий бій між японськими військами, які намагалися евакуювати місцевих японців, і наступаючими силами Радянської армії і сателітної Монгольської Народної Республіки. Місто опинилося під радянським контролем, а згодом перейшло до Китайської Республіки. На згадку про ці події у місті є пам'ятник радянсько-монгольським військам.
Після радянсько-китайського розколу 1960 року став важливим військово-стратегічним містом через близькість до Пекіна. Укріплявся через небезпеку нападу СРСР і називався «Північними воротами Пекіна».
2022 року в місті відбулася частина заходів Пекінських зимових Олімпійських ігор.
- 1913—1928: центр Чахарської автономії Внутрішньої Монголії у складі Китайської Республіки.
- 1928—1936: центр Чахарської провінції Внутрішньої Монголії у складі Китайської Республіки.
- 1939—1945: столиця монгольської автономії Менцзян.
- 1945—1948: центр Чахарської провінції Внутрішньої Монголії у складі Китайської Республіки.
- З 1948 : переведено до складу внутрішньокитайської провінції Хейбей, КНР.
- Менцзян
_—_1939. [[d:Track:Q697837]]
- Merker, Peter; Zhao, Zhanhua. Zhangjiakou Through the Eyes of Foreigners. Beijing China: Xiandai Chubanshe, 2016.
- Zhangjiakou Shidian (Zhangjiakou Encyclopedia). Baoding China: Hebei Daxue Chubanshe.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Чжанцзякоу
- Офіційна сторінка
- citypopulation.de (англ.)