Argonas
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Argonas (Ar) | |
---|---|
![]() | |
Periodinė grupė | |
Atomo numeris | 18 |
Išvaizda | |
Atomo savybės | |
Atominė masė (Molinė masė) |
39,948(1) а.m.v. (g/mol) |
Atomo spindulys |
88 pm |
Jonizacijos energija (pirmas elektronas) |
1520,6 kJ/mol (eV) |
Elektronų konfigūracija |
[Ne] 3s² 3p6 |
Cheminės savybės | |
Kovalentinis spindulys |
98 pm |
Jono spindulys |
? pm |
Elektroneigiamumas |
0,09 (pagal Polingą) |
Elektrodo potencialas |
? |
Oksidacijos laipsniai |
? |
Termodinaminės savybės | |
Tankis |
1,784 g/cm³ |
Šiluminė talpa |
? J/(K·mol) |
Šiluminis laidumas |
0,0177 W/(m·K) |
Lydymosi temperatūra |
83,95 K |
Lydymosi šiluma |
1,188 kJ/mol |
Virimo temperatūra |
87,45 K |
Garavimo šiluma |
6,506 kJ/mol |
Molinis tūris |
22,39 cm³/mol |
Kristalinė gardelė | |
Kristalinė gardelė |
? |
Gardelės periodas |
? Å |
Argonas – cheminis periodinės elementų lentelės VIII grupės elementas, žymimas Ar, eilės numeris 18. Sunkesnės už orą, bekvapės, bespalvės vienatomės inertinės dujos. Vandenyje beveik netirpsta. Ore yra 0,934 % tūrio, litosferoje – 4·10-60, iš visų inertinių dujų argono atmosferoje daugiausia. Atrado 1894 metais J. Rayleigh ir W. Ramsay.
Gaunamas iki -100 °C atšaldytą orą distiliuojant frakciniu būdu. Naudojamas cheminėje sintezėje, branduolinėje technikoje, metalurgijos procesuose, puslaidininkių medžiagų gamybai, reklaminėse šviesose (švyti mėlynai). Per metus pagaminama apie 5·1010 m³. Žinomi trys stabilūs izotopai.
Naudojimas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Juo pripildomos elektros lemputės.
Naudojama suvirinimo procesuose.
Pavadinimo kilmė
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Argono pavadinimą lėmė jo cheminė savybė – jis sunkiai reaguoja su daugeliu kitų elementų, o reakcijose yra itin pasyvus: gr. argos 'tingus, pasyvus, neveiklus'.