Déva
Déva (románul Deva, németül Diemrich, Schlossberg, Denburg, latinul Sargetia, erdélyi szász nyelven Dimmrich) megyei jogú város (municípium), Hunyad megye székhelye Romániában, Erdélyben. A 150 ezer lakost tömörítő Déva–Piski–Vajdahunyad urbanisztikai tömb egyik alapvető alkotóeleme.
Déva (Deva, Diemrich) | |||
![]() | |||
Látkép a várból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Hunyad | ||
Rang | municípium | ||
Községközpont | Deva | ||
Beosztott falvak | |||
Polgármester | Oancea Florin | ||
Irányítószám | 330005–330270 | ||
Körzethívószám | +40 x54[1] | ||
SIRUTA-kód | 86687 | ||
Népesség | |||
Népesség | 50 753 fő (2021. dec. 1.)[3] +/- | ||
Magyar lakosság | 2829 (5%, 2021)[4] | ||
Község népessége | 53 113 fő (2021. dec. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 1937 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 187 m | ||
Terület | 34 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Déva weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Déva témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nevének eredete
szerkesztésElső említése 1269-ből való, Dewa alakban. Német neve 1412-ben Denburg. 1808-ban románul Gyevá, németül Diemrich.
A város nevének az eredetére vonatkozóan három föltételezés ismeretes: 1. A 'lány' jelentésű szláv deva szóból. Ez talán összefüggene a várba befalazott asszony legendájával. 2. A dák dava, a legtöbb ismert dák helynévben megtalálható és valószínű 'vár' jelentésű szó.[forrás?] 3. Egy türk eredetű ómagyar személynévből, melynek eredeti Győ alakját az Algyő helynév őrizte meg.[5]
Földrajz
szerkesztésA Maros bal partján, Gyulafehérvártól 71 km-re délnyugatra, Aradtól 148 km-re délkeletre fekszik. Közúton az A1-es autópályán közelíthető meg.
A Várhegy
szerkesztésA Maros völgyében fekvő várost a 371 méteres, vulkanikus eredetű Várhegy (románul: Cetatea, ejtsd: csétátéá) uralja. A megejtő magasságú s a környékről is messziről látható várat a 13. században kezdték építeni. Napjainkban fölvonóval vagy gyalogosan[6] közelítheti meg a látogató. A romantikus szépségű természeti rezervátumot képező Várhegy számos ritka növény és a homoki vipera (Vipera ammodytes) előfordulási helye. Minthogy a vár börtönében szenvedett mártírhalált Dávid Ferenc, az Erdélyi Unitárius Egyház megalapítója és első püspöke, a Várhegy és a vár az unitáriusok nemzetközi zarándokhelye. A felhők fölé emelkedő Várhegy csúcsán a látogatónak felejthetetlen látványban lehet része: derűs időben a Retyezát-hegység hóborította csúcsai is fölvillanhatnak. A Maros-völgy ezen különleges geológiai képződményét naponta több száz turista látogatja.
Története
szerkesztésA vár története
szerkesztésA Várhegyen már az Ókorban, dákok és a rómaiak idejében is emelkedett erődítmény. A napjainkban romos állapotban lévő dévai várat, amelyet a tatárjárás után IV. Béla építtetett újjá, 1264-től említik a korabeli oklevelek. 1264. augusztus elején itt győzte le V. István híve, Csák Péter a királyhoz hűtlenné vált Kán László erdélyi vajda seregét.
1302-től a dévai vár volt az erdélyi alvajdák székhelye. 1580 körül a katonai jelentőségű várat ismét megerősítették. 1550 novemberében itt aratott győzelmet enyingi Török János, hunyadi főispán Kászim török pasa előhadain. A 16. században ebben a várban raboskodott Dobó István, az egri hős, aki Izabella királyné parancsára került fogságba. A dévai vár börtönében szenvedte el rabsorsát Dávid Ferenc, Erdély első unitárius püspöke, aki itt halt meg 1579. november 15-én. 1603. szeptember 9-én itt akarta kivégeztetni Giorgio Basta osztrák tábornok az Erdélyi Fejedelemség főurait. A vár számos birtokosa közül a legjelentősebbek : Hunyadi János, Szapolyai János, Bocskai István és Bethlen Gábor voltak. 1657-ben a török nagyvezír foglalta el a várat. 1704-ben kuruc kézre jutott, de Csáky András három heti ostrommal 1706-ban visszafoglalta. 1719-ig a várrendszer sérüléseit kijavították. 1784-ben itt végezték ki a Mócföldről indult Horea vezette felkelés elfogott résztvevőit. 1817-ben az ide látogató I. Ferenc osztrák császár és magyar király elrendelte a vár helyreállítását: a munkálatok tizenkét évig tartottak. 1849. február 7-én Kemény Farkas magyar forradalmi seregét itt lepték meg az Avram Iancu vezette, osztrákbarát román népfölkelők, s csak Bethlen Gergely megérkezése menti föl a forradalmi csapatokat a szorongatott helyzetből. 1849. május 27-én a várat elfoglalta a magyar forradalmi honvédsereg, de a vár lőporraktára mindmáig tisztázatlan körülmények között augusztus 12-én fölrobbant. Azóta az egykor fontos katonai erősségnek számító, s az egész Várhegyet uraló várrendszernek ma már csak a Várhegy ormán található falai állnak. 1849. augusztus 18-án itt tette le a fegyvert Bem apó és Guyon magyar forradalmi seregének a maradványa az osztrák haderő előtt. A városi hatóságok két évtizedente imitt-amott némely falmaradványt meg-megerősítettek hellyel-közzel a helybeli kőművesek odaadó hozzájárulásával, ám a dévai vár, Erdély egyik legmegragadóbb erődítményrendszerének korhű és szakértői restaurációja immár ide s tova százötven éve még mindig várat magára. 2010-ben a Várban nagyméretű helyreállítási munkálatok kezdődtek el.
Népesség
szerkesztésA város a Várhegy köré épült.
- 1850-ben a város 2129 lakosából 1038 személy román, 517 magyar, 255 német és 216 cigány; ebből 1173 ortodox, 598 római katolikus és 301 református vallású volt.
- 1910-ben 8654 lakosából 5827 lélek magyar, 2417 román és 276 német anyanyelvű; ebből 3393 római katolikus, 2551 ortodox, 1292 református, 791 zsidó, 314 görögkatolikus és 242 evangélikus vallású volt.
- 2002-ben 65 873 lakosából 59 576 személy román, 5022 magyar és 674 cigány nemzetiségű; ebből 55 365 ortodox, 4402 római katolikus, 1671 református, 1606 pünkösdista, 1050 baptista és 889 görögkatolikus vallású.
Kultúra
szerkesztésA helység ihlette irodalmi művek
szerkesztés- Ringwald Erwin: Például Déva. Regény (Kriterion, Bukarest, 2005)
- François Bréda: Diva Deva. Esszé (Grinta, Kolozsvár, 2006)
Déva és környéke a népi kultúrában
szerkesztésHunyad megye helységeihez több népmonda és legenda fűződik. A dévai vár építésének a történetét a magyar nyelvterületen közismert Kőműves Kelemenné című ballada rögzíti a szimbólumok szintjén.
- „Tizenkét kömijes ésszetanakodék
- Magoss Déva várát hogy felépittenék
- Hogy felépittenék félvéka ezüstér
- Félvéka ezüstér félvéka aranyér
- Déva várossához meg is megjelöntek
- Magoss Déva várhoz hézza is kezdöttek
- Amit raktak délig leomlott estére
- Amit raktak estig leomlott röggère”
- (Kőműves Kelemen, székely népballada. Kezdősorok ; részlet)
- Kőműves Kelemenné. Teljes szöveg. Archiválva 2008. szeptember 23-i dátummal a Wayback Machine-ben
A dévai, a pusztakaláni és az aranyi vár építésének történetét tündérmese fémjelzi.
- Három tündér. Déva, Kalán, Arany. Benedek Elek gyűjtése. Archiválva 2012. január 19-i dátummal a Wayback Machine-ben
A karácsonyi katonajáték, az úgynevezett «zsidózás» mindmáig élő hagyomány Csernakeresztúron és Déván a bukovinai székelyek körében.
Látnivalók
szerkesztés- Déva vára. A város nyugati részén, a Várhegy csúcsain állnak az Erdély kapujának tekintett erődítmény tekintélyes, három várkapuval rendelkező maradványai.
- A Várhegy déli lábánál álló Magna Curia ('nagy udvarház') elődjét Geszti Ferenc dévai várkapitány építtette 1582-ben. 1603-ban itt tartatott országgyűlést Giorgio Basta. Ezután a fejedelmek használták szállásházként. 1627-től, Bethlen István feleségeként öt évig itt élt a „Murányi Vénusz”, Széchy Mária, majd ide menekült vissza második férje, Kun István elől lóháton Szatmárból. Bethlen Gábor kezdte meg átépítését 1621-ben reneszánsz stílusban, de végül csak a 18. század elejére készült el és a barokk jegyeit viseli magán. 1882-ben a Hunyadmegyei Történelmi és Régészeti Társulat rendezte be múzeumnak régészeti gyűjteménye számára. 1938-tól Hunyad megyei múzeumként működött. 2008-ban befejezték nagyszabású felújítását és harminc teremben A Dák és Római Civilizáció Múzeuma néven nyílt meg ismét.
- A vasútállomás szomszédságában, a hajdan Róka-városnak nevezett negyedben található a 17. században épült, korhű hangulatot árasztó, barokk stílusú, impozáns ferences templom és rendház. Jelenleg a Böjte Csaba testvér által létrehozott, nemzetközi hírnévnek örvendő gyermekmentő központ, a Dévai Szent Ferenc Alapítvány és a magyar tannyelvű Dévai Római Katolikus Líceum székhelye.
- A régi belváros főterének (Egyesülés tere / Piața Unirii) délnyugati részén található a 16. századi, református vártemplom helyén az 1908-ban szecessziós stílusban újraépült, nagyméretű, egy fő- és két melléktornyos református templom (Tordai Sándor András püspök tere / Piața Episcopul Tordai Sándor András).[7] Az 1970-es években megtörtént helyreállítása óta a hagyományos főtér fölé magasodó református templom toronyórája jellegzetes, békebeli hangulatot biztosít a város történelmi központjának : negyedóránként egyet, félóránként kettőt, háromnegyedóránként hármat, egész órában négyet, majd az óraszámnak megfelelő számot kongat.
- A református templom közvetlen szomszédságában található a 19. században épült, református parókia (Parohia Reformată / Lelkészi Hivatal). Homlokzatán a fölirat kétnyelvű (román, magyar). Az impozáns és gondosan restaurált saroképületre 1892-ben Salamon Ferenc történész, budapesti egyetemi tanár emlékét megörökítő márványtáblát helyeztek el. Az emléktáblát 2011-ben restauráltatta a Dévai Református Egyházközség.
- A régi központban (Centru Vechi) épült színház Jakab Dezső tervei szerint 1901-ben készült el. Az épület külső és belső restaurálása 2011-ben fejeződött be.
- A Várhegy lábainál elhelyezkedő városi liget (park) bejáratával szemben az egykori vármegyeháza Korvin-címeres, tornyos épülete emelkedik. Előtte hangulatos, bronzból öntött, vízköpő békákkal szegélyezett szökőkút foglal helyet.
- A városi park bejáratánál található a patinás Decebal-szobor, valamint a Horiát, Cloșcát és Crișánt ábrázoló féldombormű.
- A városi park bejáratától jobbra Petru Groza, Románia egykori miniszterelnökének szecessziós stílusban épült, repkényekkel borított lakosztálya emelkedik.
- A városi park bejáratától balra a megyei törvényszék épülete, valamint a Magyar utcát (str. Aurel Vlaicu) körbevevő, többnyire a századelőn épült, polgári városrész helyezkedik el.
- A dévai zsinagóga 1896-ban épült, 1905–1907-ben átépítették és megnagyobbították. A zsidó hitközség 1851-ben alakult.[8]
- A régi központban található a román tannyelvű Decebal Főgimnázium, amely az egykori Állami Főreáliskola számára 1888 és 1891 között készült épületben működik.[9]
- A régi központ főterén az egykori, 1966-ban fölállított Gróza Péter-szobor helyén az 1989-es eseményeket követően Traianus császár szobra emelkedik.
- A város Piski felé eső részén egykor több kilométer hosszúságban elterülő dévai csángótelep (avagy röviden : a Telep) néhány, mindmáig megőrzött, folklorisztikus értékű utcája a népi építkezés jegyeit viseli magán. 1910-ben a bukovinai székelyek számbelileg is egyik legjelentősebb csoportja Déván és Hunyad megyében (Csernakeresztúr, Vajdahunyad, Sztrigyszentgyörgy) telepedett le.
- A csángótelepi római katolikus templom
- A korszerű, magyar tannyelvű Téglás Gábor Elméleti Líceum
- Parva Curia
Híres emberek
szerkesztésItt születtek:
- 1500 körül Dévai Bíró Mátyás reformátor, „a magyar Luther”
- 1781. február 21-én Zoltán Károly történetíró
- 1793. február 20-án Ponori Thewrewk József író, régész
- 1825. augusztus 29-én Salamon Ferenc történész
- 1826. június 28-án Szamossy Elek festőművész.
- 1868. február 11-én Janky Kocsárd lovassági tábornok, vezérkari főnök, a Magyar Királyi Honvédség főparancsnoka
- 1869. augusztus 17-én Tóth József római katolikus hitszónok, egyházi író, szentszéki tanácsos
- 1877. május 3-án Nopcsa Ferenc paleontológus.
- 1898. május 4-én Korda Mária színésznő, Korda Sándor felesége
- 1906. márc. 8-án Péterfi István botanikus.
- 1909. július 6-án Szentiványi Lajos festőművész
- 1914. augusztus 22-én Baróti Géza író, újságíró
- 1914. november 11-én Elekes Lajos történész
- 1929. november 16-án Szász József hegedűművész, a Weiner-vonósnégyes tagja.
- 1936. július 18-án Barabás Kásler Magda énekművész, tanár
- 1939. október 9-én itt született, élt és alkotott Zsók Béla népzenekutató, néprajzi szakíró; Déván is hunyt el (2006. szeptember 28-án)
- 1956. február 20-án Bréda Ferenc író, költő, tanár
Déván halt meg:
- Dávid Ferenc, reformátor, az Erdélyi Unitárius Egyház megalapítója és első püspöke
Déván tartózkodtak:
- 1627 és 1640 között Széchy Mária, „a Murányi Vénusz”
- Itt élt gyermekkorában Erdélyi József költő.
Déván tevékenykedtek:
- Téglás Gábor régész, iskolaigazgató, akiről elnevezték a város 2005-ben alakult magyar líceumát
- Dr. Petru Groza jogász, román politikus, Románia miniszterelnöke,
- Nadia Comăneci tornász, a városi sportiskola tagja 1972 és 1975 között
Déván tevékenykedik:
- Böjte Csaba, ferencrendi szerzetes, a nemzetközileg ismert, gyermekmentő Dévai Szent Ferenc Alapítvány megalkotója
Testvérvárosok
szerkesztésGaléria
szerkesztés-
Magna Curia Városháza (Polgármesteri Hivatal)
-
Biserica Buna Vestire (ortodox templom)
-
Lapidárium, római kövek
-
A legismertebb román költő: Eminescu szobra a városi közparkban
-
Déva várának makettje a szarvasi Mini Magyarország gyűjteményében
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Az „x” a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS.
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. május 31. (Hozzáférés: 2023. július 9.)
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. (Hozzáférés: 2024. január 21.)
- ↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára. Budapest: Akadémiai. 1983. 178. o. ISBN 963 05 3346 4
- ↑ mijlocul de transport spre Cetatea Deva/ A lanovka
- ↑ https://www.flickr.com/photos/23249616@N08/2265413136/ Flickr/
- ↑ Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 199. o. Online elérés
- ↑ www.cnd.ro. [2008. december 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. szeptember 28.)
További információk
szerkesztés- Déva város önkormányzatának honlapja Archiválva 2017. szeptember 10-i dátummal a Wayback Machine-ben (románul)
- orasuldeva.ro (románul)
- www.deva.ro (románul)
- Dévai panoráma (videó)
- A Dévára vonatkozó magyar és román honlapok – Adatbank.transindex.ro
- A dévai Szent Miklós görögkeleti katedrális – Flickr.com
- Képgaléria Déváról a www.erdely-szep.hu honlapon
- A dévai Ferences Rendház – Panoramio.com
- A dévai Polgármesteri Hivatal, az egykori Vármegyeháza – Flickr.com
- Az Erdélyi Magyar Evangélikus Egyház protestáns honlapja
.