Bosanskohercegovačka zaštićena područja prirode
Konvencija o biološkoj raznolikosti počiva na uvažavanju glavnih naučnih odrednica genetičkog i ekološkog diverziteta, uključujući i raznolikost krajolika (pejzaža). Drugim riječima, svaka bioraznolikost, uključujući i ovu u Bosni i Hercegovini u osnovi obuhvata raznolikost gena, vrsta, ekosistema i pejzaža (krajolika). Njen specijski diverzitet je obilježen najvišim stupnjem endemičnosti u Evropi. Osim specijske raznolikosti, opisan je i izuzeno visok stupanj raznolikosti ekosistema i krajolika uopće, uključujući nebiološke prirodne resurse. Raznolikost biljnog, životinjskog i ostalog živog svijeta Bosne i Hercegovine je posljedica dugotrajne geobiološke evolucije u veoma specifičnim geohronološkim, geološkim i klimatskim prilikama.[1][2][3] Prema tim kriterijima u BiH se izdvajaju slijedeće regije:
- mediteranska,
- eurosibirsko-boreoamerička, i
- alpsko-visokonordijska.
Na području Bosne i Hercegovine zabilježeni su i opisani brojni centri endemizma sa centrima reliktnosti, odnosno očuvanim pribježištima (refugijima) tercijarne flore i faune. Ako se pogleda u broj vrsta (S) u odnosu na relativno malu površinu Zemlje (A), odnos S/A Bosnu i Hercegovinu svrstava među najbogatije države Europe.
Čak 30% ukupne endemske flore Balkana (1.800) vrsta se nalaze u BiH.
Procjena bioraznolikosti u Bosni i Hercegovini prema skupinama živog svijeta
[uredi | uredi izvor]Skupina | Broj vrsta |
Alge | 1100 |
Mahovine | 500 |
Paprati | 70 |
Sjemenjače | 4100 |
Ribe | >100 |
Vodozemci | 20 |
Gmizavci | 35 |
Ptice | 320 |
Sisari | 80 |
Beskičmenjaci | 10 000 |
Gljive | 1400 |
Lišaji | 300 |
Nepoznati eukarioti | “Više hiljada“ |
Diverzitet životinjskog svijeta Bosne i Hercegovine
[uredi | uredi izvor]Grupa | Broj porodica | Broj vrsta (Ukupno) |
Ugrožene vrste | Endemi |
Ribe | 27 | 119 | ? | 12 |
Vodozemci | 7 | 20 | 3 | 6 |
Gmizavci | 12 | 38 | 11 | 12 |
Ptice | 60 | 326 | 97 | – |
Sisari | 19 | 85 (+2?) | 24 | 9 |
Ukupno | 125 | 588 (2?) | 135 | 39 |
Diverzitet biljnog svjeta Bosne i Hercegovine
[uredi | uredi izvor]Grupa | Porodice | Rodovi | Vrste | Podvrste | Ukupno |
Mahovine (Bryophyta) | 52 | 187 | 565 | 0 | 565 |
Papratnjače (Pteridophyta) | 14 | 26 | 61 | 8 | 71 |
Cvjetnica (Spermatophyta) | 161 | 858 | 3.256 | 1.078 | 4.498 |
Ukupno | 227 | 1.071 | 3.882 | 1.086 | 5.134 |
Krajolici
[uredi | uredi izvor]Kao posljedica koegzistencije i visokog nivoa interakcija između biološke i geološke raznolikosti, na čitavom prostoru BiH je prisutan i visok stepen pejzažnih raznolikosti. Uvažavajući biogeografske i fizičko-geografske specifičnosti mogu se razlikovati slijedeći tipovi pejzaža:
- mediteranski,
- supramediteranski,
- mediteransko-planinski,
- ripanonski i
- planinski.
Klasifikacija zaštićenih područja
[uredi | uredi izvor]- strogi rezervat prirode: Ia
- posebni rezervat prirode: Ib
- nacionalni park: II,
- spomenik prirode: III
- područje za upravljanje staništem: IV
- zaštićeni pejzaž: V
- područje za upravljanje resursima: VI[4]
Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini
[uredi | uredi izvor]Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini su oni dijelovi državne teritorije koji su značajni po bioraznolikosti, relativnoj očuvanosti izvornog krajolika i/ili estetsko-turističkih potencijala. Izdvojena su na osnovu kategorizacije Međunarodne unije za zaštitu prirode (IUCN) na čijim principima su bazirani entitetski. Ukupna povšina svih kategorija zaštite iznosi 105.401,78 hektara. Neka područja su zaštićena na osnovu međunarodnih konvencija i regulativama čiji je Bosna i Hercegovina potpisnik. Prema tim kriterijima, u Bosni i Hercegovini je zaštićeno 41 područje − 29 u Republici Srpskoj, 12 u Federaciji BiH, dok u Brčko distriktu do sada nije stavljeno pod zaštitu nijedno područje.[5] Osim toga, tri područja su zaštićena međunarodnom Ramsarskom konvencijom o vlažnim staništima. Zaštićena područija u BiH su registrovana i u Svjetskoj bazi podataka zaštićenih područja - (World Database on Protected Area - WDPA ).[6][7]
Foto | Područje | God | Entitet | IUCN kategorija |
Površina (ha) |
Općina |
Strogi rezevati prirode (SRP) | ||||||
![]() |
SRP Prašuma Јanj | 2012.[8] | RS | I a | 295,00 | Šipovo |
SRP Prašuma Lom | 2013.[9] | RS | I a | 297,82 | Petrovac Istočni Drvar | |
Posebni rezervati prirode (PRP) | ||||||
PRP Lisina | RS | I b | 560,64 | |||
Nacionalni parkovi (NP) | ||||||
NP Kozara | 2012.[10] | RS | II | 3.907,54 | Prijedor | |
![]() |
NP Sutjeska | 1962, 2012.[11] | RS | II | 16.052,34 | Foča |
![]() |
NP Una | 2008.[12] | FBiH | II | 19.800,00 | Bihać Bosanski Petrovac Drvar |
![]() |
NP Drina | 2017.[13] | RS | II | 6.315,32 | Srebrenica |
Spomenici prirode (SP) | ||||||
![]() |
SP Pećina Orlovača | 2011[14] | RS | III | 27,01 | Pale |
SP Pećina Ljubačevo | 2008[15] | RS | III | 45,45 | Banja Luka | |
![]() |
SP Žuta bukva | 2012[16] | RS | III | 0,50 | Kotor Varoš |
![]() |
SP Rastuša (pećina) | 2012[17] | RS | III | 11,39 | Pale |
![]() |
SP Prokoško jezero | 2005.[18] | FBiH | III | 2.119,00 | Fojnica |
![]() |
SP Skakavac | 2002.[19] | FBiH | III | 1.430,70 | Sarajevo |
SP Tajan | 2002.[20] | FBiH | III | 3.591,98 | Kakanj, Zavidovići | |
SP Vrelo Bosne | 2006.[21] | FBiH | III | 603,00 | Ilidža | |
SP Jama Ledana | 2012[22] | RS | III | 28,26 | Ribnik | |
SP Vaganska pećina | 2013[23] | RS | III | 12,00 | Šipovo | |
![]() |
SP Pećina Đatlo | 2013[24] | RS | III | 43,42 | Bileća, Gacko |
SP Pavlova pećina | 2013[25] | RS | III | 13,40 | Trebinje | |
SP Girska pećina | 2015[26] | RS | III | 25,37 | Sokolac | |
SP Pećina Podlipe | 2015.[27] | RS | III | 6,10 | Sokolac | |
SP Ledenjača | 2015.[28] | RS | III | 7,40 | Foča | |
![]() |
SP Crvene stijene | 2023.[29] | RS | III | 15,10 | Pale, Sokolac |
Područja za upravljanje staništem | ||||||
PUS Gromiželj | 2018.[30] | RS | IV | 831,33 | Bijeljina | |
Parkovi prirode – zaštićeni pejzaži | ||||||
![]() |
PP Blidinje | 1995.[31] | FBiH | V | 35.800,00 | Posušje, Tomislavgrad Prozor-Rama Jablanica, Mostar |
![]() |
PP Hutovo blato | 2006.[32] | FBiH | V | 11.093,98 | Čapljina |
ZP Konjuh | 2009.[33] | FBiH | V | 8.016,61 | Banovići | |
![]() |
ZP Bijambare | 2003.[34] | FBiH | V | 367,36 | Ilijaš |
![]() |
ZP Trebević | 2014.[35] 2022.[36] | FBiH | V | 400,20 | Sarajevo, Pale |
![]() |
ZP Park prirode Prača | 2021.[37] | RS | V | 4.067,98 | Rogatica |
![]() |
ZP Park prirode Orjen | 2020.[38] | RS | V | 16.715 | Trebinje |
![]() |
ZP Park prirode Tara | 2022.[39] | RS | V | 14.453,38 | Foča |
Područje za upravljanje resursima | ||||||
PZUR Univerzitetski grad | 2016.[40] | RS | VI | 27,38 | Banja Luka | |
PZUR Jelića brdo | 2018.[41] | RS | VI | 2,96 | Laktaši |
Zaštićena područja prirode u Bosni i Hercegovini po međunarodnim konvencijama i regulativama (Ramsarska i IBA područja)
[uredi | uredi izvor]Područje |
Hutovo blato (FBiH) |
Livanjsko polje (FBiH) |
Bardača (RS) |
IBA područja (Important Bird Areas) |
Hutovo blato (FBiH) |
Boračko jezero (FBiH) |
Bardača (RS) |
Zakonska regulativa
[uredi | uredi izvor]Nadležnost u oblasti zaštite prirode u Bosni i Hercegovini, kao i sve ostale, regulirana je na entitetskoj razini, uključujući i Brčko distrikt. Osnovni zakonski akti na kojima se zasniva zaštita prirode, među kojima su kategorije zaštićenih područja, postupak zaštite i i ostale odrednice su Zakon o zaštiti prirode Federacije Bosne i Hercegovine („Službene novine Federacije BiH“, broj 66/13) za Federaciju BiH, Zakon o zaštiti prirode Republike Srpske („Službeni glasnik RS“, broj 20/14) za Republiku Srpsku i Zakon o zaštiti prirode Brčko distrikta BiH („Službeni glasnik Brčko Distrikta BiH“, broj 24/04) za Brčko distrikt. Smo jedan dio nadležnosti u ovoj oblasti reguliran je državnom legisdlativom, a uključuje realizaciju međunarodnih obaveza Države, kao što su praćenje i koordiniranje priprema za sklapanje i izvedbu međunarodnih sporazuma, koordinacija projekata u suradnji s međunarodnim organizacijama, programima i fondovima, koordinacija saradnje sa institucionalnim strukturama u BiH, entitetima i Distriktu Brčko. Nadležnosti Države su pretežno svedene na dio resora Ministarstva spoljnje trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, a manjim dijelom i Ministarstve civilnih poslova, kao naprimjer realizacija konvencija UNESCO-a. Oblasti zaštite životnog okruženja za koje je potreban usaglašen pristup entiteta i distrikta su u nadležnosti Međuentitetsko tijelo za zaštitu životne sredine. To, između ostalog, uključuje realizaciju međunarodnih sporazuma i programa, učešća u saradnji sa međunarodnim organizacijama, koordinaciju i donošenje zakonskih akata i sl. Kadrovsku strukturu Međuentitetskom tijelu za zaštitu životne sredine formiraju nadležni entitetski organi.[42][43][44][45][46][47][48][49][50] [51] [52]
Zaštićenim područjima i drugim zaštićenim prirodnim vrijednostima, upravljaju javna preduzeća i javne ustanove. Javna preduzeća za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima iz kategorija I. i II., iz člana 134. ovog Zakona, osnivaju Vlade Federacije BiH i RS, a za ostale kategorije od III -VI vlade kantona i općina.
Zaštićena područja po IUCN i zakonima Bosne i Hercegovine
[uredi | uredi izvor]Naziv IUCN kategorije[4] |
Brojna oznaka |
Republika Srpska[53] |
Federacija BiH[54] |
---|---|---|---|
Strict Nature Reserve |
Ia | Strogi rezervat prirode | Strogi rezervat prirode |
Wilderness Area | Ib | Posebni rezervat prirode (Područje divljine) |
Područje divljine |
National Park: | II | Nacionalni park | Nacionalni park |
Natural Monument or Feature |
III | Spomenik prirode | a: Park prirode b:Spomenik prirode i prirodnih obilježja |
Habitat/Species Management Area |
IV | Zaštićeno stanište (Područje upravljanja staništem ili vrstom) |
Područje upravljanja staništima/vrstama |
Protected Landscape /Seascape |
V | Zaštićeni pejzaži - Zaštićeni kulturni pejzaži - Zaštićeni prirodni pejzaži - Park prirode |
a) Zaštićen pejzaži: - Kopneni pejzaž - Morski pejzaž b) Regionalni park |
Protected area with sustainable use of natural resources |
VI | Zaštićeno područje sa održivim korištenjem prirodnih resursa - park šuma - objekti oblikovane prirode (spomenik parkovske arhitekture) |
Zaštićena područja sa održivim korištenjem prirodnih resursa. |
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Šilić Č. (1990): Endemične biljke, 3. izdanje. Svjetlost, Sarajevo, ISBN 86-01-02557-9.
- ^ Thompson J. D. (2005): Plant evolution in the mediterranean. Oxford University Press. ISBN 0-19-851534-0.
- ^ Siljak-Yakovlev S., Peruzzi L. (2012): Cytogenetic characterization of endemics: past and future. Plant Biosystems, 146 (3): 694–702.
- ^ a b IUCN: Kategorije zaštićenih područja - www.iucn.orgengleski: '
- ^ Centar za istraživačko novinarstvo - cin.ba, preuzeto 09.10.2021
- ^ "Zaštićena područja (WDPA)". Protected planet - www.protectedplanet.net. Pristupljeno 9. 12. 2021.engleski: '
- ^ "Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini". Protected planet - www.protectedplanet.net. Pristupljeno 9. 12. 2021.engleski: '
- ^ "Odluka o zaštiti strogog prirodnog rezervata Prašuma Janj" (PDF). Službeni glasnik RS, br. 123/2012. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti strogog prirodnog rezervata "Prašuma Lom"" (PDF). Službenu glasnik RS br. 39/2013. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o nacionalnom parku Kozara - Službeni glasnik RS, br. 121/2012" (PDF). nasljedje.org. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o "Nacionalnom parku Sutjeska"". Službeni glasnik Republike Srpske, broj 30, 2.04.2012. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini: Nacionalni park Una". CIN - Zaštićena područja,. Pristupljeno 9. 10. 2021.CS1 održavanje: dodatna interpunkcija (link)
- ^ "Zakon o nacionalnom parku Drina - Službeni glasnik RS, br. 63/2017" (PDF). nasljedje.org. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pećina Orlovača"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 30, 25.11.2011. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode pećina Ljubačevo" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 36, 16.04.2008. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Žuta bukva"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 117, 25.11.2011. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pećina Rastuša"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 87, 18.09.2012. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o proglašenju Prokoškog jezera spomenikom prirode" (PDF). Službene novine Srednjebosanskog kantona, broj 12, 29.12.2005. Arhivirano s originala (PDF), 22. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju Vodopada Skakavac spomenikom prirode" (PDF). Službene novine Kantona Sarajevo, broj 11, 07.05.2010. Arhivirano s originala (PDF), 22. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju spomenika prirode Tajan" (PDF). Službene novine Zeničko dobojskog kantona, broj 3, 31.03.2008. Arhivirano s originala (PDF), 18. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju Vrela Bosne spomenikom prirode" (PDF). Službene novine Kantona Sarajevo, broj 6, 24.03.2010. Arhivirano s originala (PDF), 22. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Jama Ledena"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 93, 09.10.2012. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Vaganska pećina"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 21, 13.03.2013. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pećina Đatlo"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 35, 29.04.2013. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pavlova pećina"" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 50, 17.06.2013. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Girska pećina"" (PDF). Skupština opštine Sokolac, 25.06.2015. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pećina pod lipom"" (PDF). Skupština opštine Sokolac, 25.06.2015. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode "Pećina Ledenjača"" (PDF). Skupština opštine Foča, 02.07.2015. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o zaštiti spomenika prirode Crvene stijene" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 18, 24.02.2023. Pristupljeno 9. 2. 2023.
- ^ "Odluka o zaštiti zaštićenog staništa Gromiželj" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 19, 6.03.2018. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju Zaštićena područja Blidinja parkom prirode" (PDF). Narodni list hrvatske republike Herceg-Bosne, broj 13, 04.1995. Arhivirano s originala (PDF), 18. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini: Hutovo blato: Odluka o načinu upravljanja Javnim poduzećem "Park prirode Hutovo blato" d.o.o. Čapljina ("Narodne novine HNŽ" broj: 2/06)". CIN - Zaštićena područja, Hutovo blato. Pristupljeno 9. 2. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju Konjuha zaštićenim pejzažom" (PDF). Službene novine Tuzlanskog kantona, broj 13, 09.10.2017. Arhivirano s originala (PDF), 18. 10. 2021. Pristupljeno 9. 2. 2021.
- ^ "BIJAMBARE – ZAŠTIĆENI PEJZAŽ: Zakon o proglašenju Zaštićenog pejzaža "Bijambare" 2/06)" (PDF). CIN - Zaštićena područja, Hutovo blato. Pristupljeno 9. 2. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju Trebevića zaštićenim pejzažom" (PDF). Službene novine Kantona Sarajevo, broj 15, 17.04.2014. Arhivirano s originala (PDF), 16. 10. 2021. Pristupljeno 9. 2. 2021.
- ^ "Odluka o proglašenju Parka prirode Trebević" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 97, 4.10.2022. Pristupljeno 9. 2. 2023.
- ^ "Zaštićena područja u Bosni i Hercegovini: "Park prirode Prača" - Odluka o proglašenju parka prirode Prača, Službeni glasnik RS, br.33, 19.4.2021". CIN - Zaštićena područja. Pristupljeno 9. 2. 2021.
- ^ "Zakon o proglašenju spomenika prirode Orjen" (PDF). Službene novine RS, broj 93, 23.09.2020. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o proglašenju parka prirode Tara" (PDF). Službeni glasnik RS, br.72, 14.7.2022. Pristupljeno 9. 2. 2023.
- ^ "Odluka o proglašenju zaštićenog područja "Univerzitetski grad"" (PDF). Službeni glasnik grada Banja Luka, broj 07-13-510.2018. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Odluka o proglašenju park šume "Jelića brdo"" (PDF). Republički zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa - Službeni glasnik opštine Laktaši, broj 10, 2.11.2018. - - nasljedje.org. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ http://nasljedje.org/prirodno-nasljedje/266.
- ^ http://nasljedje.org/docs/pdf/Odluka_medjuentitetsko_tijelo.pdf.
- ^ http://www.mvteo.gov.ba/Default.aspx?langTag=bs-BA&template_id=95&pageIndex=1 Arhivirano 9. 6. 2016. na Wayback Machine.
- ^ http://www.mcp.gov.ba/Default.aspx?langTag=bs-BA&template_id=107&pageIndex=1 Arhivirano 26. 12. 2016. na Wayback Machine.
- ^ http://www.fmoit.gov.ba/ba.
- ^ Odluka o usklađivanju Odluke o osnivanju Međuentiteskog tijela za zaštitu životne sredine ("Službeni glasnik Republike Srpske" br. 123/12)
- ^ Ministarstvo spoljnje trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine (Sektor za prirodne resurse, energetiku i zaštitu životne sredine).
- ^ Ministarstvo civilnih poslova Bosne i Hercegovine (Sektor za nauku i kulturu)
- ^ Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske (Resor za zaštitu životne sredine).
- ^ Ministarstvo okoliša i turizma Federacije Bosne i Hercegovine (Sektor okoliša).
- ^ Odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko pravne poslove Vlade Brčko distrikta BiH (Pododjeljenje za prostorno planiranje, urbanizam i zaštitu okoline).
- ^ "Zakon o zaštiti prirode Republike Srpske" (PDF). Službeni glasnik Republike Srpske, broj 20/2014. Pristupljeno 9. 10. 2021.
- ^ "Zakon o zaštiti prirode Federacije Bosne i Hercegovine - Pristupljeno 9. 10. 2021" (PDF). Arhivirano s originala (PDF), 9. 10. 2021. Pristupljeno 9. 10. 2021.