Frank Kameny
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (en) Franklin Edward Kameny ![]() 21 maig 1925 ![]() Nova York ![]() |
Mort | 11 octubre 2011 ![]() Washington DC ![]() |
Causa de mort | malaltia cardiovascular ![]() |
Religió | Ateisme ![]() |
Formació | Queens College, CUNY Universitat Harvard Richmond Hill High School ![]() |
Director de tesi | Cecilia Payne-Gaposchkin ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Homosexualitat en societat i astronomia ![]() |
Ocupació | astrònom, activista pels drets LGBT, activista polític ![]() |
Ocupador | Army Map Service Universitat de Georgetown ![]() |
Carrera militar | |
Conflicte | Segona Guerra Mundial ![]() |
Obra | |
Localització dels arxius |
|
Premis
| |
![]() ![]() |
Frank Kameny (Nova York, 21 de maig de 1925 - Washington DC, 11 d'octubre de 2011) va ser un activista nord-americà pels drets dels gais. Se l'ha anomenat "una de les figures més significatives" del moviment nord-americà pels drets dels homosexuals.[1][2] El 1957, Kameny va ser destituït del seu càrrec d'astrònom al Servei de Mapes de l'Exèrcit dels Estats Units a Washington, DC. a causa de la seva homosexualitat,[3] que el va portar a començar "una lluita herculina amb l'establiment nord-americà" que "dirigiria un nou període de militància en el moviment pels drets homosexuals de principis dels anys seixanta".[4] Kameny va apel·lar formalment al seu acomiadament per part de la Comissió de Funció Pública dels Estats Units.[5] Tot i que no va tenir èxit, el procediment va ser notable com la primera reclamació coneguda de drets civils basada en l'orientació sexual perseguida en un tribunal dels Estats Units.[6]
Activisme pels drets dels gais
[modifica]Kameny es va queixar d'haver estat acomiadat per l'United States Civil Service Commission per la seva homosexualitat i va portar el cas al Tribunal Suprem dels Estats Units.[7] Encara que el tribunal va negar la seva petició, va ser important per haver estat el primer cas de reclamació de drets civils basat en l'orientació sexual.[8] Després d'aquest any, ell i Jack Nichols van fundar la Mattachine Society de Washington, una organització que lluitava de forma agressiva pels drets civils de gais i lesbianes. El 1963 el grup va ser investigat pel Congrés a iniciativa del congressista John Dowdy per estudiar el seu dret a sol·licitar fons de l'Estat.[9]
Es considera que Kameny va portar un nou to més agressiu a la lluita pels drets civils de gais. Kameny i la Mattachine Society de Washington van lluitar per un tractament just i equitatiu dels empleats gais del govern federal, barallant-se contra la negació d'autoritzacions de seguretat (security clearance), restriccions d'ocupació i acomiadaments, treballant amb altres grups per fer pressió per a la igualtat dels ciutadans gais. El 1968 Kameny, inspirat per la frase «black is beautiful» («el negre és bonic») de Stokely Carmichael, va crear l'eslògan «gay is good» («el gai és bo») per al moviment dels drets civils de gais.
Kameny i Nichols van llançar les primeres protestes de gais i lesbianes amb piquets a la Casa Blanca el 17 abril de 1965. Amb el suport de la Mattachine Society de Nova York i Daughters of Bilitis, la Mattachine Society de Washington va expandir els piquets al Pentàgon, al United States Civil Service Commission i a l'Independence Hall a Filadèlfia, per al que va passar a anomenar-se l'Annual Reminder, el recordatori anual dels drets de gais i lesbianes.
Referències
[modifica]- ↑ Dunlap, David W. «Franklin Kameny, Gay Rights Pioneer, Dies at 86». The New York Times, 12-10-2011 [Consulta: 21 febrer 2017].
- ↑ Bullough, Vern L. Before Stonewall: Activists for Gay and Lesbian Rights in Historical Context. The Haworth Press, 2002, p. 207. ISBN 1-56023-193-9.
- ↑ Chibbaro Jr., Lou «Kameny's work finds new home». Washington Blade, 04-10-2006 [Consulta: 28 març 2008].[Enllaç no actiu]
- ↑ Johnson, David K. Before Stonewall: Activists for Gay and Lesbian Rights in Historical Context. The Haworth Press, 2002, p. 209–18. ISBN 1-56023-193-9. «Franklin E. Kameny (1925–)»
- ↑ «Gay rights epicenter named landmark». USA Today, 27-02-2009 [Consulta: 4 desembre 2013].
- ↑ Gaynair, Gillian «DC pride festival honors gay rights pioneer Kameny». Associated Press, 08-06-2009 [Consulta: 8 juny 2009].
- ↑ Usa Today. «USA Today: Gay rights epicenter named landmark» (en anglès), 27-02-2009. [Consulta: 14 octubre 2011].
- ↑ Gaynair, Gillian «DC pride festival honors gay rights pioneer Kameny» (en anglès). Associated Press, 06-10-2009 [Consulta: 8 juny 2009].[Enllaç no actiu]
- ↑ Johnson, David K. (2004), The Lavender Scare: The Cold War Persecution of Gays and Lesbians in the Federal Government, Chicago: University of Chicago Press, p. 186, ISBN 0226404811, <http://books.google.cat/books?id=gbfOrkS5ziAC&pg=PA186>