Isabel de Portugal i d'Aragó
![]() Retrat d'Isabel de Portugal. Oli de Ticià (1548). ![]() | |
Nom original | (pt) Isabel de Portugal ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | (pt) Isabel de Avis ![]() 24 octubre 1503 (Gregorià) ![]() Lisboa (Portugal) ![]() |
Mort | 1r maig 1539 ![]() Toledo (Espanya) ![]() |
Causa de mort | pneumònia ![]() |
Sepultura | Cripta Reial del Monestir d'El Escorial ![]() |
Emperadriu consort del Sacre Imperi Romanogermànic | |
1530 – 1539 | |
Anna d'Hongria → | |
Reina consort de la Monarquia Hispànica | |
1526 – 1539 | |
Activitat | |
Ocupació | política ![]() |
Altres | |
Títol | Duc de Borgonya Reina consort de Castella Reina consort d'Aragó Duquessa ![]() |
Família | Dinastia Avís ![]() |
Cònjuge | Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic (1526 (Gregorià)–) ![]() |
Fills | Felip II de Castella, Joana d'Àustria, Maria d'Àustria, Ferran d'Àustria ![]() |
Pares | Manuel I de Portugal ![]() ![]() |
Germans | Beatriu de Portugal i d'Aragó Maria de Portugal Ferran de Portugal i d'Aragó Joan III de Portugal Enric I de Portugal Eduard de Portugal i d'Aragó Lluís de Portugal i d'Aragó Miquel de la Pau de Portugal Alfons de Portugal ![]() |
![]() ![]() ![]() | |
Llista
|
Isabel de Portugal i d'Aragó (Lisboa, Portugal, 24 d'octubre de 1503 - Toledo, Castella, 1 de maig de 1539) va ser una infanta de Portugal, reina consort de les corones de Castella i d'Aragó (1526-1539) i, més tard, emperadriu imperial consort (1530-1539), pel seu matrimoni amb Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic.[1][2]
Família
[modifica]Filla de Manuel I de Portugal, i de la infanta Maria d'Aragó, tercera filla dels Reis Catòlics. Contragué matrimoni amb l'emperador Carles V. Del matrimoni amb l'emperador van néixer:[1][3]
- Felip (Valladolid, 1527 - El Escorial, 1598)
- Maria (Madrid, 1528 - 1603)
- Joana (Madrid, 1535 - El Escorial, 1573)
- Ferran (1535-1538)
- Joan (1539)
Matrimoni
[modifica]Les negociacions de casament amb el seu cosí, el llavors Carles I de Castella, van iniciar-se tan aviat com aquest va posar el peu a la península. Les pressions a Portugal al pare d'Isabel, poc proclius a una aliança matrimonial amb Castella, van fer que busqués com fos la manera de concertar el matrimoni; abans de morir el 1521, encomana en el seu testament al seu fill Joan, que s'encarregui d'aquesta tasca. Tanmateix, la situació a Castella era de dubte, Carles havia signat el Tractat de Windsor (1522) amb Enric VIII d'Anglaterra, que deixava oberta la possibilitat de matrimoni amb la seva cosina Maria, que llavors només comptava sis anys.[1][4]
Diversos factors van decantar la balança per Portugal, primer la curta edat de Maria, la tardança podia endarrerir massa el moment de proporcionar un hereu; la potència que representava Portugal en l'àmbit econòmic, naval i de coneixença dels continents africà i asiàtic. Joan III va promoure el matrimoni i va remetre'l al Consell Reial, però es va trobar amb la divisió d'aquest en dues faccions, una procliu al matrimoni entre Isabel i Carles i també el de Joan amb Caterina, germana menor de Carles; l'altra estava posicionada en contra d'ambdós matrimonis pel gran dispendi que suposarien al regne. Van ser diverses les ambaixades diplomàtiques enviades a concretar les condicions del matrimoni, tanmateix, primer s'acordaria el de Joan i Caterina el 1525 i seria l'any següent l'acord matrimonial amb el rei de Castella: el 10 de març de 1526 Isabel i Carles va casar-se, en una cerimònia que es va dur a terme a l'Alcàsser de Sevilla, amb grans festes i pompa.[4][5][6][7]
Va ser l'única esposa de l'emperador, molt estimada per ell, fins al punt de confiar-li el govern dels regnes hispànics durant les seves absències; de 1529 a 1534, per la tercera guerra contra Francesc I de França i de 1535 a 1538.[8] Sempre va estar assessorada pels consells de Castella i d'Aragó; el setembre de 1532 es van celebrar corts castellanes a Segòvia, presidides per Isabel, a la qual es va remetre un gran memorial de peticions, però l'emperadriu no va respondre a elles i les va ajornar fins al retorn de Carles.[9][10]
Va morir a la ciutat de Toledo l'any 1539 en donar a llum un fill que també va néixer mort, sense haver complert els 36 anys; Carles V, profundament afectat va retirar-se unes setmanes al monestir dels Jerònims de la Sisla, prop de Toledo. Isabel va ser enterrada en primer lloc a Granada, en presència de Francesc de Borja i d'Aragó, duc de Gandia. El 1574 va ser enterrada definitivament al monestir de San Lorenzo de El Escorial.[1][11][12]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 «Isabel de Portugal». Real Academia de la Historia. [Consulta: 6 setembre 2023].
- ↑ «D. Isabel» (en portuguès). Portugal - Dicionário Histórico, Corográfico, Heráldico, Biográfico, Bibliográfico, Numismático e Artístico, Volume III, pág. 1007. [Consulta: 6 setembre 2023].
- ↑ «Los infantes de España en los siglos XVI y XVII». Anales de la Real Academia Matritense de Heráldica y Genealogía, 9, 2005, pàg. 383–414. ISSN: 1133-1240 [Consulta: 21 agost 2019].
- ↑ 4,0 4,1 Tracy, James D. Emperor Charles V, impresario of war : campaign strategy, international finance, and domestic politics. Cambridge University Press.
- ↑ Alvar Ezquerra, Alfredo. La emperatriz : Isabel y Carlos V : amor y gobierno en la corte española del Renacimiento (1503-1539). Primera edición.
- ↑ ««Linaje, afectos y majestad en la construcción de la imagen de la emperatriz Isabel de Portugal»», 09-04-2010. Arxivat de l'original el 2010-04-09. [Consulta: 3 abril 2023].
- ↑ Ford, Richard. A Hand-Book for Travellers in Spain, and Readers at Home, Volume 1 : Describing the Country and Cities, the Natives and their Manners.
- ↑ Pericot García, 1983, p. 48.
- ↑ ««Linaje, afectos y majestad en la construcción de la imagen de la emperatriz Isabel de Portugal»», 09-04-2010. Arxivat de l'original el 2010-04-09. [Consulta: 3 abril 2023].
- ↑ Titos, Francisco Jimenez «El flechazo de Carlos V» (en castellà). , 27-05-2000 [Consulta: 3 abril 2023].
- ↑ «Isabel de Portugal | enciclopedia.cat». [Consulta: 6 setembre 2023].
- ↑ Parker, Geoffrey. Imprudent king : a new life of Philip II.
Bibliografia
[modifica]- Alvar Ezquerra, Alfredo. La emperatriz (en castellà). Madrid: La esfera de los libros, 2012. ISBN 978-84-9970-276-6.
- Pericot García, Luis (dir.); Ulloa Cisneros, Luis; Camps Cazorla, Emilio. Historia de España. Gran historia general de los pueblos hispanos. La Casa de Austria (Siglos XVI y XVII) (en castellà). Barcelona: Ediciones Océano & Instituto Gallach de Librería y Ediciones, 1983. ISBN 84-7505-724-1.
- Infants de Portugal
- Reis consorts de Castella
- Comtes consorts de Barcelona
- Reis consorts d'Aragó
- Reis consorts de Mallorca
- Reis consorts de València
- Emperadrius consorts del Sacre Imperi Romanogermànic
- Ducs de Milà
- Reis consorts d'Espanya
- Polítics lisboetes
- Morts a Toledo
- Morts de pneumònia
- Comtes catalans històrics
- Naixements del 1503