Madhya Pradesh
मध्य (hi) मध्य प्रदेश (mr) ![]() | |||||
Epònim | centre ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Localització | |||||
| |||||
País | Índia ![]() | ||||
Capital | Bhopal (1956–) ![]() | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 72.597.565 (2011) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | Agariya (en) ![]() Daknī (en) ![]() Varhadi (en) ![]() Bagheli (oc) ![]() Birjia (en) ![]() Bhilali (oc) ![]() Bhariati (en) ![]() Chamari (en) ![]() Nimadi (oc) ![]() Dhodia (oc) ![]() Pardhi (oc) ![]() Pardhan (en) ![]() Bareli rathwi (oc) ![]() Mewari (oc) ![]() Halbi (en) ![]() Bareli pauri (oc) ![]() Palya (oc) ![]() Holiya (en) ![]() Kaikadi (en) ![]() Andh (en) ![]() Kurmukar (en) ![]() Kanjari (en) ![]() Sansi (en) ![]() mundari Kamar (en) ![]() Bundeli (oc) ![]() Bhalay-Gowlan (en) ![]() Khirwar (en) ![]() hindi marathi Braj Bhasha Kutchi (oc) ![]() Sora (en) ![]() Nagarchal (en) ![]() bhojpuri idioma bhili Chhattisgarhi (oc) ![]() Hadoti (oc) ![]() Avadhi Kalto (en) ![]() Malvi (oc) ![]() lambadi kolami nihali kui sindhi Korku (en) ![]() Bhunjia (en) ![]() Bhalay (en) ![]() Powari (oc) ![]() Gowli (en) ![]() Dungra (oc) ![]() Gade Lohar (en) ![]() Noiri (oc) ![]() Rathawi (en) ![]() Gaddi (en) ![]() Northern Gondi (en) ![]() ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 308.245 km² ![]() | ||||
Punt més alt | Dhupgarh (en) ![]() ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Anterior | |||||
Creació | 26 gener 1950 ![]() | ||||
Organització política | |||||
• Ministre en cap ![]() | Mohan Yadav (en) ![]() ![]() | ||||
Òrgan legislatiu | Assemblea Legislativa de Madhya Pradesh Circumscripció: 230, (Escó: 231) ![]() | ||||
![]() | |||||
Lloc web | mp.gov.in ![]() |
Madhya Pradesh (hindi मध्य प्रदेश) és un estat de la Unió Índia. És situat al centre del país, al nord del Dècan, entre els estats de Rajasthan, al nord-oest, Uttar Pradesh, al nord, Bihar, a l'est, Orissa, al dud-est, Andhra Pradesh, Vidarbha i Maharashtra, al sud, i Gujarat, a l'oest.[1]
Geografia física
[modifica]Inclou la part superior de les conques del Narbadā i Mahānadi[2] i és accidentat pels monts Mahādev i Maekal. De clima monsònic, l'estiu és calorós, sec d'abril a juny i plujós de juliol a setembre, i els hiverns són suaus. Les pluges són elevades (1 000 a 1 300 mm anuals).
Població
[modifica]La població és hinduista i parla majoritàriament hindi (85,3%), amb algunes minories de parla bhili (3,3%) i gondi (2,2%). Les ciutats principals són Bhopāl, Indore, Gwalior i Jabalpur,[3] amb més de 300 000 habitants, i Ratlām, Sāgar i Ujjain, amb més de 100 000.
Economia
[modifica]L'agricultura ocupa la major part de la població, amb conreus d'arròs, blat i mill. El cotó té uns alts rendiments als sòls negres de Malwa. El bosc cobreix prop d'un 30% de la superfície de l'estat. Té mineral de ferro al SE (un dels jaciments més importants del país), carbó, manganès, bauxita i diamants. La indústria, en expansió, comprèn una important acereria a Bhilai, indústries mecàniques a Gwalior i Jabalpur, de material elèctric a Bhopāl, del paper a Nepanagar, tèxtils cotoneres a Ujjain i Indore, del ciment i alimentàries.
Formació de l'Estat
[modifica]L'estat fou creat l'1 de novembre de 1956 amb 70 districtes de les Províncies Centrals i Berar, 16 districtes de l'estat de Madhya Bharat (una unió de 25 estats natius), 8 districtes de Vindhya Pradesh (35 estats natius del Bundelkhand i Rewa units el 1948),[4] 2 districtes de Bhopal i la subdivisió Sironj del districte de Kotah al Rajasthan. És l'estat més gran de l'Índia i contràriament a d'altres és purament hindú.
Partits polítics
[modifica]Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ «Madhya Pradesh». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 3 setembre 2023].
- ↑ Bhattacharyya, Pranab Kumar. Historical Geography of Madhya Pradesh from Early Records (en anglès). Motilal Banarsidass, 1977. ISBN 978-0-08-426909-8.
- ↑ Claus, Peter; Diamond, Sarah; Mills, Margaret. South Asian Folklore: An Encyclopedia (en anglès). Routledge, 2020-10-28, p. 363. ISBN 978-1-000-10122-5.
- ↑ Sadasivan, S. N.. Political and Administrative Integration of Princely States (en anglès). Mittal Publications, 2005, p. 28. ISBN 978-81-7099-968-3.