Maorès
Shimaore | |
---|---|
Tipus | dialecte, llengua natural i llengua viva ![]() |
Dialecte de | comorès ![]() |
Ús | |
Parlants | 80.140 (2002) |
Parlants nadius | 15.200 ![]() ![]() |
Oficial a | Mayotte |
Autòcton de | Mayotte |
Estat | França |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nigerocongoleses llengües congoatlàntiques llengües volta-congoleses llengües Benué-Congo llengües bantoides llengües bantoides meridionals llengües bantus llengües bantu orientals llengües bantus nord-orientals llengües bantus de la costa nord-oriental llengües sabaki comorès ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | Maore Ajami (en) ![]() ![]() ![]() |
Institució de normalització | Sense regulació oficial |
Codis | |
ISO 639-2 | bnt |
ISO 639-3 | swb ![]() |
SIL | swb |
Glottolog | maor1244 ![]() |
Ethnologue | swb ![]() |
IETF | swb ![]() |
Endangered languages | 4592 ![]() |
El maorès (o shimaore) és un dialecte suahili (llengua bantu) parlat per la major part de la població de Mayotte. Històricament ha estat una llengua rural de l'illa de Mayotte que ha esdevingut lingua franca, ja que hi ha importants diferències entre les parles de la part oriental i occidental de l'illa, així com amb la ciutat de Mamoudzou. Tot i això, les llengües principals als mitjans escrits i en l'educació són tant el francès i com el malgaix. Darrerament el maorès és força present als programes televisius de l'emissora Outre-Mer 1re.
Actualment el maorès està totalment sota influència del francès, que és la llengua de l'educació i del treball. Per aquesta raó algunes associacions com SHIME intenten reviscolar el seu ús. Endemés, el 2004 s'inicià un projecte pilot per a introduir el seu ensenyament a l'escola. Per altra banda, és gairebé intercomprensible amb els parles comorianes mohelià i anjouanès
Classificació
[modifica]El maorès pertany al grup de llengües bantus, família Llengües nigerocongoleses. El fet aparentment paradoxal que la llengua de Mayotte sigui d'origen nigerocongolès es deu al fet que els primers pobladors africans van arribar abans que els francesos a colonitzar l'illa.
Ortografia
[modifica]Tradicionalment el maorès s'ha escrit amb una ortografia informal de base francesa en alfabet llatí. El 22 de febrer de 2006 el Conseil de la Culture, de l'Education et de l'Environnement de Mayotte va introduir un alfabet oficial desenvolupat per l'Association ShiMé que utilitza com a base l'alfabet llatí sense les lletres c, q, i x i hi afegeix tres lletres: ɓ, ɗ, i v̄.[1]
Lletres | Aa | Bb | Ɓɓ | Dd | Ɗɗ | Ee | Ff | Gg | Hh | Ii | Jj | Kk | Ll | Mm | Nn | Oo | Pp | Rr | Ss | Tt | Uu | Vv | V̅ v̄ | Ww | Yy | Zz |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
valor IPA | /a/ | /b/ | ɓ | /d/ | ɗ | /e/ | /f/ | /ɡ/ | /h/ | /i/ | ʒ | /k/ | /l/ | /m/ | /n/ | /o/ | /p/ | /r/ | /s/ | /t/ | /u/ | /v/ | β | /w/ | j | /z/ |
Vocabulari
[modifica]Català | Maorèss | Pronunciació standart |
---|---|---|
Bon dia | Jeje (o Kwezi) | |
Molt bé | Ndjema (o Mbona) | |
La vida és bella a Mayotte | maesha ya mazuri Maore | |
terra | dunia | |
cel | wingu | |
aigua | maji | |
foc | moro | |
home | mutru baba | |
dona | mutru mama | |
menjar | u dya | |
boira | u nwa | |
gran | -bole | |
petit | -titi | |
nit | uku | |
matí | asubuhi | |
lladre | mwidzi |
Oficialitat
[modifica]És llengua cooficial amb el francès i el malgaix, que prové de Madagascar, ja que els malgaixos van colonitzar illes com Mayotte, Seychelles, Reunió, Comores i Madagascar. Malgrat la seva condició de llengua nacional, el francès continua sent la llengua principal en els mitjans escrits.
Referències
[modifica]- ↑ Alfabet del Shimaore (francès)
Bibliografia
[modifica]- Blanchy, Sophie (1987). L'interprète. Dictionnaire Mahorais - Français et Français - Mahorais. CMAC, Mayotte. L'Harmattan, Paris.
- Cornice, Abdillahi D. (1999). Manuel grammatical de shimaore. Mamoudzou, Mayotte: L'Association SHIME - Le SHImaorais MEthodique.
- Johansen Alnet, Aimee (2009). The clause structure of the Shimaore dialect of Comorian (Bantu). Ph.D thesis. University of Illinois at Urbana-Champaign, Urbana, Illinois.
- Kordji, Chamsidine, Martine Jaquin, et alia (1999). Narifundrihe shimaore - Apprenons le shimaore. Association SHIME, Mamoudzou.
- Maandhui, Ousseni (1996). Parlons Shimaore. Editions du Baobab, Mamoudzou.
- Rombi, Marie-Françoise (1983). Le Shimaore (Île de Mayotte, Comores): Première approche d'un parler de la langue comorienne. Paris: Société d'Etudes Linguistiques et Anthropologiques de France (SELAF).
Enllaços externs
[modifica]- (francès) ylangue
- Associació SHIME
- Mayotte a Ethnologue
- (anglès) Johansen Alnet's Thesis Arxivat 2012-02-20 a Wayback Machine.