Worms
Aparença
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Alemanya | ||||
Estat federat | Renània-Palatinat ![]() | ||||
Capital de | |||||
Població humana | |||||
Població | 84.646 (2022) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 108,73 km² ![]() | ||||
Banyat per | Rin ![]() | ||||
Altitud | 100 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | segle I aC ![]() | ||||
Organització política | |||||
• Cap de govern | Adolf Kessel (2019–) ![]() | ||||
Membre de | Bund der Lutherstädte (en) ![]() Städtetag Rheinland-Pfalz Aliança per el medi ambient (2006–) Alcaldes per la Pau (2010–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 67547, 67549, 67550 i 67551 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Prefix telefònic | 06241, 06242, 06246 i 06247 ![]() | ||||
![]() | |||||
Clau de municipalitat alemanya | 07319000 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | worms.de ![]() |
Worms és una ciutat de l'estat federat de la Renània-Palatinat, a Alemanya.
Història
[modifica]La ciutat fou capital del poble dels Vangíons establert a la riba esquerra del Rin, al sud de Magúncia. Els romans li van dir Borbetomagnus però es creu que abans es deia Vangionas, i era a la via entre Magúncia (Moguntiacum) i Estrasburg. A l'edat mitjana el nom es va corrompre com a Wormàtia del que va derivar Worms.
Persones il·lustres
[modifica]- Rupert de Salzburg, fou un bisbe de la ciutat.
- Friedrich Gernshem, pianista i compositor.
- Hermann Staudinger (1881-1965) químic, Premi Nobel de Química de l'any 1953.
- Johann Friedrich Hugo von Dalberg (1760-1813), pianista aficionat, compositor i musicòleg.
- Ernst Eduard Wiltheiss (1855-1900), matemàtic.
Galeria
[modifica]-
La catedral romànica de Worms, la catedral de Sant Pere
-
La catedral de Sant Pere de Worms (Dom Sankt Peter zu Worms)
-
Torre d'aigua modernista, del 1890, en l'estil anomenat "Neoromàntic de Worms".
-
Museu dels Nibelungs (Nibelungenmuseum), dedicat a les epopeies o el cant dels Nibelungs. Ubicat parcialment a les muralles de la ciutat, amb dues torres del s. XII.
-
El Museu d'art de la vil·la Heyl (Kunsthaus Heylshof), amb pintures, dibuixos i porcellanes (edifici del s. XIX).
-
El Pont dels Nibelungs (Nibelungenbrücke), amb la seva torre del 1900.
-
Església romànica de Sant Martí (Martinskirche, o Sankt Martin zu Worms)
-
Antic cementiri jueu "Heiliger Sand" (Sorra Sagrada), un dels cementiris jueus més antics d'Europa. La làpida més antiga és del 1058.