František Buriánek
Prof. PhDr. František Buriánek, DrSc. | |
---|---|
Narození | 17. ledna 1917 Rokycany |
Úmrtí | 11. července 1995 (ve věku 78 let) Praha |
Národnost | česká |
Alma mater | Univerzita Karlova |
Povolání | literární historik a kritik |
Zaměstnavatel | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy |
Politická strana | Komunistická strana Československa |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
František Buriánek (17. ledna 1917 Rokycany – 11. července 1995 Praha) byl český literární historik a kritik.
Život
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v Rokycanech, po maturitě na reálném gymnáziu v Klatovech v roce 1936 studoval v letech 1936–1939 a 1945–1946 na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy v Praze češtinu a francouzštinu (PhDr. v r. 1948). V letech 1939–1942 byl vězněn v rámci akce „17. listopad 1939“ v koncentračním táboře Sachsenhausen-Oranienburg. Za účast v národním odboji byl vyznamenán Československým válečným křížem 1939.[1] Po válce pracoval nejdříve jako dělník, po ukončení studia na knihovnické škole v Praze v letech 1946–1950 jako knihovník v Úřadu předsednictva vlády. V roce 1947 vstoupil do KSČ.[2] V letech 1950–1955 byl zaměstnán jako knihovník, později jako vedoucí kulturního odboru Kanceláře prezidenta republiky, od roku 1950 externě vyučoval na FF UK, habilitoval se v roce 1955 prací Bezruč – Toman – Gellner –Šrámek[3], profesorem novodobé české literatury byl jmenován roku 1961. Titul CSc. získal v roce 1957 monografií Petr Bezruč, titul DrSc. v roce 1969 prací Generace buřičů. Katedru české a slovenské literatury vedl v období 1956–1972, proděkanem byl v letech 1960–1963.
Jako symbol studentského odporu z roku 1939, byl angažován v období Pražského jara. V televizi vyzýval studenty, aby – podobně jako studenti v roce 1939, i oni nyní podporovali tu část společnosti a strany, která stojí za obrodným procesem. Tedy reformní křídlo KSČ, kolem Dubčeka, proti konzervativním silám ve straně.[4]
Na počátku tzv. normalizace byl vyškrtnut z KSČ (1971), ale setrval jako profesor na katedře české a slovenské literatury a literární vědy FF UK.[5] V roce 1981 odešel do důchodu. Pohřben byl na městském hřbitově v Klatovech.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Literární kritiky publikoval v různých novinách a časopisech, například v Rudém právu, v Tvorbě, v Literárních novinách, odborné práce pak zvláště v České literatuře, Českém jazyku a literatuře. Redigoval měsíčník Impuls[6](1966–1968). Jako editor se podílel na vydání několika knih, například Česká poesie, 1951[7];
J. Hora: Výbor z básní, 1954; F. Gellner: Má píseň ze sna budívá, 1955[8]; V. Dyk: Opustíš-li mne, nezahynu, 1956; Patnáct májů (sb. z české a slovenské poezie 1945–1960, 1960[9]; Čítanka českého myšlení o literatuře, 1976[10]
Zabýval se českou literaturou 20. století, zvláštní pozornost věnoval české poezii konce 19. století a začátku 20. století (Stanislav Kostka Neumann, František Gellner, Karel Toman, Petr Bezruč, Fráňa Šrámek aj.), v sedmdesátých letech soustředil své bádání na tvorbu Karla Čapka. Zajímal se i o literární historii klatovského regionu (Literární Klatovy, 1962[11]; Z poetického Pošumaví, 1987[12]). V centru jeho pozornosti stála historie české literatury, je autorem několika monografií (Petr Bezruč, 1952[13]; Fráňa Šrámek, 1961[14]; Karel Toman, 1963[15]; Karel Čapek, 1978[16]; Jarmila Glazarová, 1979[17]; Kritik F. X. Šalda, 1987[18] aj.) a syntetických příruček.
Bibliografie
[editovat | editovat zdroj]Výběr
- Z dějin české literární kritiky, 1965
- Česká literatura 20. století, 1968
- Generace buřičů, 1968
- O české literatuře našeho věku, 1972
- Z moderní české literatury, 1980
- Česká literatura první poloviny XX. století, 1981
- Čapkovské variace, 1984
- Z literárněvědných studií, 1985
- Dějiny české literatury IV. – Literatura od konce 19. století do roku 1945, 1995 – spoluautor
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ BLAHYNKA, Milan et al. Čeští spisovatelé 20. století: slovníková příručka. Vyd. 1. Praha: Československý spisovatel, 1985. 830 s. cnb000012396. S. 61–62.
- ↑ PETRÁŇ, Josef a PETRÁŇOVÁ, Lydia. Filozofové dělají revoluci: Filozofická fakulta Univerzity Karlovy během komunistického experimentu (1948-1968-1989). Vydání první. Praha: Univerzita Karlova v Praze, nakladatelství Karolinum, 2015. 1132 stran. ISBN 978-80-246-2994-0. S. 537.
- ↑ BURIÁNEK, František. Bezruc̆, Toman, Gellner, Šrámek: studie o básnících počátku našeho věku. Praha: [s.n.] Dostupné online. OCLC 66292882 (Czech) OCLC: 66292882.
- ↑ "Sedmnáctý listopad tehdy a dnes". Česká Televize - Příloha TN [online]. 1968-11-17 [cit. 2021-11-21]. Dostupné online.
- ↑ PETRÁŇ, Josef a PETRÁŇOVÁ, Lydia. Filozofové dělají revoluci: Filozofická fakulta Univerzity Karlovy během komunistického experimentu (1948-1968-1989). Vydání první. Praha: Univerzita Karlova v Praze, nakladatelství Karolinum, 2015. 1132 stran. ISBN 978-80-246-2994-0. S. 478–479 a 537.
- ↑ BURIÁNEK, František. Impuls: měsičník pro literární kritiku a teorii.. Impuls : měsičník pro literární kritiku a teorii.. 1966. OCLC: 440072290. Dostupné online [cit. 2019-06-09]. (Czech)
- ↑ BURIÁNEK, František. Česká poesie : výbor básní 19. a 20. stol. [s.l.]: Československý spisovatel Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-06-09. Archivováno 9. 6. 2019 na Wayback Machine.
- ↑ GELLNER, František; BURIÁNEK, František. Má píseň ze sna budívá. Praha: Mladá fronta Dostupné online. OCLC 85440386 (Czech) OCLC: 85440386.
- ↑ BURIÁNEK, František. Patnáct májů: česká a slovenska poezie 1945-1960 = Pätnástʹ májov. Praha: Českoslov. Spis. Dostupné online. OCLC 917697402 (Czech) OCLC: 917697402.
- ↑ Čítanka českého myšlení o literatuře / uspoř. a uvádí František Buriánek ; text ukázek připr. Věra Pašková - Katalog Krajské knihovny Františka Bartoše ve Zlíně. katalog.kfbz.cz [online]. [cit. 2019-06-09]. Dostupné online.
- ↑ BURIÁNEK, František. Literární Klatovy. Plzeň: Krajské Nakl. Dostupné online. OCLC 947212428 (Czech) OCLC: 947212428.
- ↑ BURIÁNEK, František. Z poetického Pošumaví.. Plzeň: Západočes. Naklad. Dostupné online. OCLC 246914672 (Undetermined) OCLC: 246914672.
- ↑ BURIÁNEK, František. Petr Bezruč. Praha: Osvěta Dostupné online. OCLC 730009913 (Czech) OCLC: 730009913.
- ↑ BURIÁNEK, František. Fráňa Šrámek. Praha: Melantrich Dostupné online. OCLC 603834876 (Czech) OCLC: 603834876.
- ↑ BURIÁNEK, František. Karel Toman. Praha: Československý spisovatel Dostupné online. OCLC 439416380 (Czech) OCLC: 439416380.
- ↑ BURIÁNEK, František. Karel Čapek. Praha: Melantrich Dostupné online. OCLC 263465959 (Czech) OCLC: 263465959.
- ↑ BURIÁNEK, František; GLAZAROVÁ, Jarmila. Jarmila Glazarová. Praha: Českoslov. Spisovatel Dostupné online. OCLC 251718283 (Undetermined) OCLC: 251718283.
- ↑ BURIÁNEK, František. Kritik F.X. Šalda. Praha: Československý Spisovatel Dostupné online. OCLC 1015013720 (Czech) OCLC: 1015013720.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- TOMEŠ, Josef. Český biografický slovník XX. století A-J. 1. vyd. Praha: Paseka, 1999. ISBN 80-7185-245-7.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Buriánek
- Slovník české literatury
- Soupis děl
- Osobnosti pohřbené v Plzeňském kraji (diplomová práce)
- Čeští literární historikové
- Čeští literární kritici
- Absolventi Filozofické fakulty Univerzity Karlovy
- Pedagogové na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy
- Vysokoškolští pedagogové
- Profesoři
- Nositelé Československého válečného kříže 1939
- Členové KSČ
- Narození 17. ledna
- Narození v roce 1917
- Narození v Rokycanech
- Úmrtí 11. července
- Úmrtí v roce 1995
- Úmrtí v Praze
- Historikové 20. století
- Pohřbení v Klatovech