Karel Želenský
Karel Želenský | |
---|---|
![]() Karel Želenský | |
Narození | 25. ledna 1865 Ostrovačice ![]() |
Úmrtí | 30. listopadu 1935 (ve věku 70 let) Zbraslav ![]() |
Místo pohřbení | Vinohradský hřbitov |
Děti | Drahoš Želenský a Laura Třešňáková |
Příbuzní | Ludmila Želenská a Karel Želenský mladší (vnoučata) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Želenský, vlastním jménem Karel Drápal (25. ledna 1865 Ostrovačice[1] – 30. listopadu 1935 Zbraslav u Prahy[2]) byl český herec, režisér, dramatik, divadelní pedagog, překladatel a autor memoárové literatury.
Život
[editovat | editovat zdroj]V Brně se vyučil typografem, v roce 1884 se připojil k Choděrově divadelní společnosti. Postupně vystřídal i další společnosti, např. E. Pokorného, K. Stockého a E. Zöllnerové, kde strávil tři roky. Později hrál v Pištěkově aréně v Praze na Vinohradech, v Národním divadle v Brně (1892–1894), následně v Budilově Městském divadle v Plzni (1894–1896).[3] Do pražského Národního divadla byl doporučen Otýlií Sklenářovou-Malou. Od 1. května 1896 se stal členem činohry ND, kde setrval až do konce roku 1927. Od roku 1916 vykonával v ND rovněž funkci režiséra činohry. Celou dobu jeho působení v Národním divadle provázelo umělecké soupeření s Eduardem Vojanem, který zaujímal v činohře divadla vedoucí místo.[4] Za dobu své činnosti v Národním divadle režíroval Želenský téměř 40 her českých i světových autorů a nastudoval téměř 430 rolí.[5]
Byl také divadelním podnikatelem a mezi lety 1917 až 1919 ředitelem Lidového divadla Deklarace na pražském Žižkově. Zde uvedl cyklus českých her k 35. výročí otevření ND. Po odchodu z Národního divadla vedl vlastní kočovné divadlo, v roce 1931 založil v Praze ve Vršovicích divadelní scénu, nazvanou Jiráskovo divadlo.[6]
Literárně působil jako autor operních libret i písňových textů, psal a z němčiny a angličtiny překládal divadelní hry i prozaická díla. Volně zapsal paměti Jindřicha Mošny Jak jsem se měl na světě (1909), vydal několik memoárových titulů s divadelní tematikou (Vrah a jiné črty z hereckého života, 1903; Na křídlech Ikarových, 1909; O herectví a hercích, 1907; Umělci v županu, 1920; Ze zápisníku hercova, 1925; Komedie hrané i prožité, 1926) a publicisticky přispíval do mnoha časopisů.[7] Vedl soukromou divadelní školu, kam docházeli mimo jiné František Smolík, František Roland [8] a Jiří Steimar. [9]
Vztahy v rodině
[editovat | editovat zdroj]Karel Želenský
- Drahoš Želenský + Hana Zieglerová → 1. manželství
- Ludmila Kalistová (1919–1998) + Karel Kalista (1890–1954)
- Jana Prachařová (1937) + Ilja Prachař (1924–2005)
- David Prachař (1959) + Dana Batulková (1958) → 1. manželství
- David Prachař (1959) + Linda Rybová (1975) → 2. manželství
- Rozárie, Josefína, František
- Jana Prachařová (1937) + Ilja Prachař (1924–2005)
- Ludmila Kalistová (1919–1998) + Karel Kalista (1890–1954)
- Drahoš Želenský + Milada Želenská, roz. Frýdová (1897–1974) → 2. manželství
- Laura Želenská + Karel Třešňák (1896–1955)
Citát
[editovat | editovat zdroj]„ | V Madame Sans-Gene hrál Lefebra již také jeden z mých nejlepších herců, kterého jsem kdy měl. Byl to Karel Želenský, jeden z prvních herců Národního divadla v Praze. | “ |
— Vendelín Budil[10] |
Divadelní hry
[editovat | editovat zdroj]- Návrat (1901)
- Pohádka o Kryšpínkovi (1903)
- Teta z Ruska (1903)
- Tažní ptáci (1904)
- U Dušánků (1904)
- Oasa (1909)
- Strana bdělých (1912)
- Kolegyně (1916)
- Slečna Thalie & spol. (1916). Dostupné online
- Kocour v botách (1918)
- Nová Mafie (1926)
Divadelní režie, výběr
[editovat | editovat zdroj]- 1901 Karel Želenský: Návrat, Národní divadlo
- 1904 Karel Želenský: Tažní ptáci, Národní divadlo
- 1915 Karl Schönherr: Ďáblice, Národní divadlo (spolurežie s Vojtou Novákem)
- 1917 Gabriela Preissová: Gazdina roba, Národní divadlo
- 1917 Ladislav Stroupežnický: Naši furianti, Národní divadlo
- 1921 Alois Jirásek: Jan Hus, Národní divadlo
- 1926 Alois Jirásek: Lucerna, Národní divadlo
Divadelní role, výběr
[editovat | editovat zdroj]- 1896 William Shakespeare: Othello, mouřenín benátský, titul. role, Národní divadlo, režie Edmund Chvalovský
- 1897 Julius Zeyer: Doňa Sanča, První host, Národní divadlo, režie Josef Šmaha
- 1901 Karel Želenský: Návrat, Porket, Národní divadlo, režie Karel Želenský
- 1902 William Shakespeare: Macbeth, Macduff, Národní divadlo, režie Jaroslav Kvapil
- 1904 Henrik Ibsen: Divoká kachna, Hjalmar Ekdal, Národní divadlo, režie Jaroslav Kvapil
- 1906 Jaroslav Vrchlický: Noc na Karlštejně, Král Petr, Národní divadlo, režie Florentin Steinsberg
- 1911 Molière: Lakomec, Pan Anselm, Národní divadlo, režie Jaroslav Kvapil
- 1915 Alois Jirásek: Jan Hus, Sigmund, Národní divadlo, režie Jaroslav Kvapil
- 1920 William Shakespeare: Hamlet, Herec, Národní divadlo, režie Karel Mušek
- 1926 Alois Jirásek: Lucerna, Dvořan, Národní divadlo, režie Karel Želenský
- 1927 Henrik Ibsen: Stavitel Solness, Doktor Herdal, Národní divadlo, režie Karel Dostal
Filmové role
[editovat | editovat zdroj]- 1920 Šílený lékař, role: dr.Smith, režie Drahoš Želenský
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých fary Zbraslav, sign. ZBR Z12, s. 142
- ↑ Český film : herci a herečky III, s. 888.
- ↑ Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci, Academia, Praha, 1988, str. 601.
- ↑ Národní divadlo http://archiv.narodni-divadlo.cz/ Archivováno 31. 8. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci, Academia, Praha, 1988, str. 600.
- ↑ Český film : herci a herečky III, s. 889.
- ↑ František Černý: Hraje František Smolík, Melantrich, Praha, 1983, str. 15, 16.
- ↑ Olga Spalová: Sága rodu Budilova, Odeon, Praha, 1978, str. 263.
- ↑ Olga Spalová: Sága rodu Budilova, Odeon, Praha, 1978, str. 186.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Ladislav Boháč: Tisíc a jeden život, Odeon, Praha, 1981, str. 64–5, 231, 260
- Jaroslav Brož, Myrtil Frída: Historie československého filmu v obrazech 1898–1930, Orbis, Praha, 1959, str. 226, foto 188
- Alexander Buchner: Opera v Praze, PANTON, Praha, 1985, str. 147
- František Černý: Hraje František Smolík, Melantrich, Praha, 1983, str. 15–6, 32, 102
- František Černý: Měnivá tvář divadla aneb Dvě století s pražskými herci, Mladá fronta, Praha, 1978, str. 102, 110, 139, 300
- Česká divadla : encyklopedie divadelních souborů. Praha : Divadelní ústav, 2000. 615 s. ISBN 80-7008-107-4. S. 42, 44, 75, 96, 164, 253, 321–323, 348, 389, 394, 468, 498, 534.
- Miloš Fikejz. Český film : herci a herečky. III. díl : S–Ž. 1. vyd. Praha : Libri , 2008. 907 s. ISBN 978-80-7277-353-4. S. 888–889.
- Joža Götzová: Profily českých herců, vyd. S. V. U. Mánes, Praha, nedat. (okolo 1931), str. 77–8, obraz. část str. 152
- Ljuba Klosová: Život za divadlo (Marie Hübnerová), Odeon, Praha, 1987, str. 21, 23–4, 29, 36–7, 50, 55, 59, 78, 87, 155–6, 160, 168, 219, 255–7, 264–5, 271
- Eduard Kohout: DIVADLO aneb SNÁŘ, Odeon, Praha, 1975, str. 54, 62
- Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci, Academia, Praha, 1988, str. 600–1
- František Kovářík: Kudy všudy za divadlem, Odeon, Praha, 1982, str. 98, 116
- Ladislav Pešek: Tvář bez masky, Odeon, Praha, 1977, str. 12, 143
- Postavy brněnského jeviště : umělci Národního, Zemského a Státního divadla v Brně. Díl II, 1884–1989 / uspoř. a red. Eugenie Dufková, Bořivoj Srba. Brno : Státní divadlo, 1989. 784 s. S. 135–138.
- Jaroslav Průcha: Má cesta k divadlu, vyd. Divadelní ústav, Praha, 1975, str. 58, 84, 105, 110, 121, 263
- Olga Spalová: Sága rodu Budilova, Odeon, Praha, 1978, str. 143–-4, 186, 190, 194, 199, 263, 266–7, 296, 317, 322, 354
- Jindřich Vodák. Tváře českých herců : od Josefa Jiřího Kolára k Vlastovi Burianovi. Praha : Orbis, 1967. 250 s. S. 132–142.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Karel Želenský na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Karel Želenský
- Digitalizovaná díla Karla Želenského v Národní digitální knihovně.
- Karel Želenský v Lexikonu české literatury v Digitální knihovně Akademie věd ČR
- Karel Želenský v souborném katalogu Akademie věd ČR
- Karel Želenský v databázi Archivu Národního divadla
- Karel Želenský v Česko-Slovenské filmové databázi
- Karel Želenský ve Filmové databázi
- Karel Želenský na Kinoboxu
- Karel Želenský v Internet Movie Database (anglicky)
- Karel Želenský v Encyklopedii dějin města Brna
- Karel Želenský na stránkách městyse Ostrovačice
- Čeští herci
- Čeští divadelní herci
- Čeští filmoví herci
- Čeští herci němého filmu
- Herci Národního divadla
- Herci Národního divadla Brno
- Herci Divadla Josefa Kajetána Tyla
- Čeští dramatici
- Čeští spisovatelé
- Spisovatelé píšící česky
- Čeští divadelní pedagogové
- Čeští divadelní režiséři
- Režiséři Národního divadla
- Čeští divadelní ředitelé
- Čeští publicisté
- Čeští textaři a libretisté
- Čeští překladatelé
- Čeští překladatelé z angličtiny
- Čeští překladatelé z němčiny
- Překladatelé do češtiny
- Narození v roce 1865
- Narození 25. ledna
- Narození v Ostrovačicích
- Úmrtí v roce 1935
- Úmrtí 30. listopadu
- Úmrtí na Zbraslavi
- Pohřbení na Vinohradském hřbitově