Leon Rupnik
Leon Rupnik | |
---|---|
![]() Leon Rupnik (vlevo) a generál Opačič | |
Starosta Lublaně[1] | |
Ve funkci: 1941 – 1943 | |
Předchůdce | Juro Adlešič |
Vedoucí (prezident) lublaňské provinční administrativy[1] | |
Ve funkci: 1943 – 1945 | |
Nástupce | Pavel Lunaček (jako starosta Lublaně) |
Vojenská služba | |
Služba | Rakousko-uherská armáda Vojska Království SHS Vojska Království Jugoslávie Slovinská domobrana |
Hodnost | 1899: praporčík 1900: poručík 1906: nadporučík 1913: kapitán 1919: major 1923: podplukovník 1927: plukovník 1933: brigádní generál 1937: divizní generál |
Velel | náčelník štábu I. armádní skupiny (1941) |
Narození | 10. srpna 1880![]() |
Úmrtí | 4. září 1946![]() |
Příčina úmrtí | střelná rána |
Místo pohřbení | Centralno pokopališče Žale, Ljubljana |
Ocenění | Řád jugoslávské koruny Řád svatého Sávy důstojník Řádu bílého orla |
Commons | Leon Rupnik |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Leon Rupnik (11. srpna 1880, Lokve, Nova Gorica – 4. září 1946, Lublaň)[2] byl jugoslávský generál, velitel opevňovacích prací v Jugoslávii a slovinský politik odsouzený po druhé světové válce za vlastizradu k trestu smrti.
Mládí
[editovat | editovat zdroj]V letech 1895 až 1899 studoval střední vojenskou školu Terstu, poté pokračoval ve Vídni v letech 1905–1907. Po první světové válce byl přijat k jugoslávské armádě a v květnu 1919 byl povýšen na majora. Dále měl hodnost podplukovníka od roku 1923, plukovníka od roku 1927, brigádního generála (1933) a od roku 1937 divizního generála.
Rupnikova linie
[editovat | editovat zdroj]18. března 1938 byl jmenován velitelem opevňovacích prací. Za jeho vedení se zrychlila výstavba opevnění a následně zlidověla, po něm pojmenovaná – Rupnikova linie – která označovala jugoslávské opevnění. V souvislosti s výstavbou několikrát navštívil Československé opevnění a na jeho žádost byla Jugoslávii vydána řada plánů.
Vypuknutí války
[editovat | editovat zdroj]Na počátku dubnové války byl Rupnik náčelníkem štábu I. armádní skupiny Vojsk Království Jugoslávie. Po porážce Jugoslávie byl Rupnik zajat a chvíli držen v německé vojenské věznici. Po propuštění se 17. dubna 1941 přestěhoval do Italy okupovaného jižního Slovinska. Tato oblast byla počátkem května 1941 označena za Nezávislou provincii Lublaň. 7. června 1941 přijal funkci starosty Lublaně. V září 1943 byla po italském příměří oblast obsazena říšskoněmeckou brannou mocí a korutanský gauleiter Friedrich Rainer poté Rupnika navrhl do funkce vedoucího administrativy v lublaňské provincii. Rupnik měl funkci přijmout po konzultaci s biskupem Gregorijem Rožmanem, který měl Rupnika také na funkci doporučit. Rupnik byl do funkce jmenován 22. září 1943.
V roce 1943 stál při zrodu Slovinské domobrany (SD), která měla vedle říšskoněmeckých oddílů bojovat proti národněosvobozeneckému hnutí. V září 1943 se chtěl Rupnik, nedlouho po vzniku Domobrany, stát jejím velitelem. V listopadu 1943 však byla tato možnost zamítnuta gauleiterem Rainerem. V září 1944 byl Rupnik okupanty ustaven do funkce hlavního inspektora SD, avšak tato funkce nepřinášela žádné pravomoci. Jako hlavní inspektor se však účastnil shromáždění SD, na kterých příslušníci Domobrany přísahali věrnost říšskoněmecké branné moci.
Při výkonu funkce Rupnik vystupoval proti komunistům, Osvobozenecké frontě, Spojencům a židům. Přátelské styky také udržoval s SS-Obergruppenführerem Erwinem Rösenerem, který byl zodpovědný za popravy slovinských civilistů. Rupnik odmítal pokusy ostatních slovinských představitelů zajistit nekomunistickou budoucnost Slovinska povstáním proti nacistům. Nezasahoval také ve prospěch bývalých spolupracovníků, které nacisté pozatýkali.
5. května 1945 uprchl se skupinou dvaceti spolupracovníků do Rakouska. 8. května 1945 pak vyhlásil samostatný slovinský stát, který byl podporován katolickou církví a opíral se o zbytky slovinských kolaborantských jednotek. Tento státní útvar trval pouze dva dny.[3]
23. července 1945 byl Rupnik zatčen Brity a v lednu 1946 byl vydán do Jugoslávie. V soudním procesu – tzv. Rupnikův proces – byl souzen spolu s dalšími kolaboranty a Rösenerem. Soud Rupnika shledal vinným zločinem vlastizrady a odsoudil ho k trestu smrti. Trest byl vykonán 4. září 1946. Rupnik byl pohřben téhož dne do neoznačeného hrobu.
8. ledna 2020 Nejvyšší soud Republiky Slovinsko rozsudek z roku 1946 zrušil z důvodu nesplnění nezbytných právních norem platných v době soudního řízení.[4][5] Protože někteří chápali rozhodnutí soudu jako politickou rehabilitaci, bylo vydáno prohlášení, že tomu tak ve skutečnosti není.[6][7] Rozhodnutí Nejvyššího soudu ostře kritizovalo také Centrum Simona Wiesenthala – mezinárodní židovská organizace pro lidská práva, odesláním dopisu slovinské velvyslankyni v Izraeli Andreje Purkart Martinezové, ve kterém ředitel Centra pro východoevropské záležitosti Dr. Efraim Zuroff poukázal na Rupnikovu aktivní účast na zločinech holocaustu a rozhodnutí soudu kritizoval.[8]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byly použity překlady textů z článků Leon Rupnik na slovinské Wikipedii a Leon Rupnik na anglické Wikipedii.
- ↑ a b BEVC, Vladislav. Liberal forces in twentieth century Yugoslavia: memoirs of Ladislav Bevc. New York: Peter Lang Publishing, 2007. 377 s. online. ISBN 978-1-4331-0008-6. S. 151. (anglicky)
- ↑ Rupnik Leon [online]. Biographical Dictionary of Central and Eastern Europe in the Twentieth Century, Gale eBooks: M.E. Sharpe, Inc., 2008 [cit. 2022-02-13]. S. 870–870. Dostupné online. ISBN 978-0-7656-2462-8. (anglicky)[nedostupný zdroj]
- ↑ ŠESTÁK, Miroslav, a kol. Dějiny jihoslovanských zemí. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 1998. 756 s. ISBN 80-7106-266-9.
- ↑ Razveljavljena sodba generalu Rupniku. www.vecer.com [online]. 2020-01-08 [cit. 2022-02-13]. Dostupné online. (slovinsky)
- ↑ Razveljavljena sodba generalu Rupniku. www.delo.si [online]. [cit. 2022-02-13]. Dostupné online. (slovinsky)
- ↑ Primer Rupnik: Razveljavitev sodbe še ne pomeni rehabilitacije. www.vecer.com [online]. 2020-01-10 [cit. 2022-02-13]. Dostupné online. (slovinsky)
- ↑ "Razveljavitev obsodbe generala Leona Rupnika ne pomeni njegove rehabilitacije". RTVSLO.si [online]. [cit. 2022-02-13]. Dostupné online. (slovinsky)
- ↑ WIESENTHAL CENTER SLAMS CANCELLATION BY SLOVENIAN SUPREME COURT OF CONVICTION OF LEON RUPNIK, WORLD WAR II PRESIDENT OF PROVISIONAL GOVERNMENT OF LJUBLJANA. [online]. Jerusalem: Simon Wiesenthal Center, 2020-01-14 [cit. 2022-02-13]. Dostupné online. (anglicky)
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Leon Rupnik na Wikimedia Commons
- Leon Rupnik při projevu (1944)
- STEINBUCH, Dejan. Bude generál Rupnik, který defiloval před německými důstojníky, za dva roky formálně rehabilitován? (Ali bo general Rupnik, ki je paradiral pred nemškimi oficirji, čez dve leti tudi formalno rehabilitiran?). www.portalplus.si [online]. Portal Plus, 2020-01-22 [cit. 2022-02-14]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2022-02-14. (slovinsky)