Makedonština
Makedonština (Македонски јазик, Makedonski jazik) | |
---|---|
![]() Mapa rozšíření jazyka | |
Rozšíření | Severní Makedonie, Albánie, Bulharsko, Řecko |
Počet mluvčích | 3,0 milionů |
Klasifikace | |
Písmo | Cyrilice |
Postavení | |
Regulátor | není stanoven |
Úřední jazyk | Severní Makedonie, uznávána jako jazyk menšiny v Albánii, Rumunsku, Srbsku. |
Kódy | |
ISO 639-1 | mk |
ISO 639-2 | mac (B) mkd (T) |
ISO 639-3 | mkd |
Ethnologue | MKJ |
Wikipedie | |
mk.wikipedia.org | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Makedonština je jihoslovanský jazyk zapisovaný upravenou cyrilicí. Nejblíže má k bulharštině (viz Gramelová, L.; Navýchod) a podle mínění některých[zdroj?] bulharských a řeckých lingvistů je makedonština pouze nářečím bulharštiny. Otázka jazykového sebeurčení Makedonců je velmi kontroverzní politické téma. Pro rozlišení od antické (helénské) makedonštiny je zejména řeckými autory označován slavomakedonština.
Řecko[kdo?] považuje jméno tohoto jazyka za neoprávněně užívané, protože jedinou pravou makedonštinou je podle nich řecký dialekt, kterým mluvil starověký vládce Alexandr Veliký, třebaže „řeckost“ tohoto jazyka nebyla přesvědčivě prokázána.[zdroj?] Podle nich přišli Slované na toto území až dávno po pádu Makedonské říše, a je tudíž historicky nesprávné říkat slovanskému jazyku makedonština. Nicméně zbytek světa včetně mezinárodních tiskových agentur a lingvistů název makedonština uznává a používá. Bilaterální vztahy Řecka a Severní Makedonie jsou tímto tématem dlouhodobě velice poznamenané.
Za otce myšlenky, že Makedonci jsou samostatný národ nezávislý na Bulharech a že makedonština je svébytný jazyk, je považován spisovatel Ďordi Pulevski. Z etnografického hlediska tuto myšlenku rozvinul a prokázal Krste Misirkov. Makedonská národní identita má epicentrum v protiturecké vzpouře vedené revolucionáři Goce Delčevem, Janem Sandanskim, Dame Gruevem, Pitu Gulim či Dimitarem Vlahovem, o nichž se také zpívá v severomakedonské hymně a kteří jsou považováni za zakladatele národa, ač Bulhaři je považují za Bulhary. Někteří přední zastánci makedonské národní identity, například Krste Misirkov nebo Venko Markovski, se ovšem později sami přiklonili k bulharské identitě a byli pak makedonskými vlastenci považováni za zrádce.
V období královské Jugoslávie (1918–1941) byla makedonština považována za srbský dialekt, podobně jako nebyla uznávána celá makedonská národní identita. Ke změně došlo až po vytvoření socialistické Jugoslávie a obnově po druhé světové válce. Makedonština byla zdokumentována a kodifikována a v republice začala vznikat divadla, hrající hry v makedonském jazyce, podobně jako začaly vycházet knihy v této řeči.
Rozšíření
[editovat | editovat zdroj]Kromě státu Severní Makedonie, kde je úředním jazykem, je makedonština státem uznaným menšinovým jazykem v albánském okresu Korçë. Rodilí mluvčí také žijí roztroušeně v sousedním Srbsku a Černé Hoře, Řecku a Albánii.
Abeceda a výslovnost
[editovat | editovat zdroj]Makedonština se píše cyrilicí. Od známější ruské cyrilice (tj. azbuky) se liší následovně:
- Navíc písmena Ѓ, Ѕ, Ј, Ќ, Љ, Њ, Џ.
- Chybí písmena Ё, Й, Щ, Ъ, Ы, Ь, Э, Ю, Я.
- Е se nečte [je], ale [e].
Makedonská abeceda (azbuka - азбука) tedy vypadá následovně:
velké: | А | Б | В | Г | Ѓ | Д | Е | Ж | Ѕ | З | И | Ј | К | Ќ | Л | Љ | М | Н | Њ | О | П | Р | С | Т | У | Ф | Х | Ц | Ч | Џ | Ш |
malé: | а | б | в | г | ѓ | д | е | ж | ѕ | з | и | ј | к | ќ | л | љ | м | н | њ | о | п | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | џ | ш |
přepis: | a | b | v | g | đ | d | e | ž | dz | z | i | j | k | ć/ḱ | l | lj | m | n | nj | o | p | r | s | t | u | f | h | c | č | dž | š |
Přepis více méně přibližuje i českou výslovnost. Љ je měkké [ľ], Њ se čte jako [ň], Ѓ a Ќ jsou blízká českým [ď] resp. [ť].
Gramatika
[editovat | editovat zdroj]Podobně jako bulharština, ale na rozdíl od ostatních slovanských jazyků, nemá makedonština pády u substantiv, ale má zase tři různé určité členy, které připojuje jako přípony za jména.
Vlastnictví se vyjadřuje předložkou на, např. домот на пријателот (dům přítele), což se vyvinulo pod vlivem vlaštiny z домот пријателутому (přívlastek má tvar dativu, neboť v makedonštině před zánikem nominální deklinace splynul dativ s genitivem). V některých jihozápadních dialektech se ještě dativ zachoval jako živá gramatická forma.
Číslovky
[editovat | editovat zdroj]Makedonsky | Česky |
еден | jeden |
двe | dva |
три | tři |
чeтири | čtyři |
пeт | pět |
шeст | šest |
сeдум | sedm |
oсум | osm |
дeвeт | devět |
дeceт | deset |
Vzorový text
[editovat | editovat zdroj]Všeobecná deklarace lidských práv
Pro srovnání bulharštiny s makedonštinou je text uveden v obou jazycích.
makedonsky |
Сите човечки суштества се раѓаат слободни и еднакви по достоинство и права. Тие се обдарени со разум и совест и треба да се однесуваат еден кон друг во духот на општо човечката припадност. |
přepis |
Site čovečki suštestva se ragjaat slobodni i ednakvi po dostoinstvo i prava. Tie se obdareni so razum i sovest i treba da se odnesuvaat eden kon drug vo duhot na opšto čovečkata pripadnost. |
bulharsky |
Всички човешки същества се раждат свободни и равни по достойнство и права. Те са надарени с разум и съвест и следва да се отнасят помежду си в дух на братство. |
přepis |
Vsički čoveški săštestva se raždat svobodni i ravni po dostojnstvo i prava. Te sa nadareni s razum i săvest i sledva da se otnasjat pomeždu si v duch na bratstvo. |
česky |
Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství. |
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Kubeš, Branka. Učebnice makedonštiny. 1. díl. Praha, FF UK. 1988. 301 S.
- Mareš, František Václav. Makedonská gramatika. Skopje, 1994. 86 S.
- Ribarová, Zdeňka. Cvičebnice makedonštiny. 1. vyd. Brno, FF MU. 1998. 166 S.
- Hora, Karel. Makedonsko-český slovník s makedonskou gramatikou (Václava Františka Mareše). 1. vyd. Praha, Euroslavica. 1999. 638 S.
- Stefania, Dragi; Dorovský, Ivan. Česko-makedonský a makedonsko-český slovník. Brno, MU. 1994, 1995, 2002. 312-317 S.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu makedonština na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo makedonština ve Wikislovníku
Kategorie Makedonština ve Wikislovníku
Úložiště vzdělávacích materiálů Makedonština ve Wikiverzitě
- Ethnologue report for Macedonian
- BBC Education - Languages: Macedonian, Makedonski
- Macedonian - English Dictionary
- https://web.archive.org/web/20060206232546/http://www.macedoniainfo.com/books/kronsteiner/ik_3_eng.html
- https://web.archive.org/web/20140414094357/http://www.navychod.cz/articles.php?id=97ed9424-20ab-11e0-8517-00304832e85e