Miroslav Krleža
Miroslav Krleža | |
---|---|
![]() | |
Narození | 7. července 1893 Záhřeb |
Úmrtí | 29. prosince 1981 (ve věku 88 let) Záhřeb |
Místo pohřbení | Mirogoj (45°50′7″ s. š., 15°59′5″ v. d.) |
Povolání | spisovatel, básník, novinář, prozaik a esejista |
Alma mater | Vojenská akademie Ludoviceum |
Témata | poezie, próza a esej |
Významná díla | Gospoda Glembajevi Hrvatski bog Mars Balade Petrice Kerempuha Povratak Filipa Latinovicza Flags |
Ocenění | Literární cena NIN (1962) Njegošova cena (1966) Herderova cena (1968) Rakouská státní cena za evropskou literaturu (1975) Zlatý věnec (1979) … více na Wikidatech |
Manžel(ka) | Bela Krleža |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Miroslav Krleža (7. července 1893 Záhřeb – 29. prosince 1981, tamtéž) byl chorvatský spisovatel, básník, publicista a encyklopedista.
Život
[editovat | editovat zdroj]Politicky patřil k levicové generaci chorvatských autorů, která se vyslovovala ostře proti tehdejšímu Rakousko-Uhersku, na což také doplatil – před koncem války byl degradován za své postoje. Aktivně se podílel na společenském životě v Jugoslávii, a to jak královské, tak socialistické. V meziválečném období byl členem KSJ, odkud byl ale vyloučen za své neortodoxní postoje, neboť odmítal koncepci umění, která se soustředila na socialistický realismus. Přispěl významně k vydávání časopisů Plamen (1919)[1], Književna republika (1923-1927), Danas (1934) a Pečat (1939-1940).[2] V těchto časopisech uveřejňoval Krleža své názory a závěry, a to jak o domácí literatuře, tak i o politické situaci v zemi. Po druhé světové válce působil v záhřebském institutu lexikografie, kde se věnoval encyklopedické tvorbě.
Krležu proslavila mnohá díla; jak romány (Návrat Filipa Latinovicze, Banket v Blitánii, Na pokraji rozumu, Prapory), tak i rozsáhlé básnické sbírky, nebo i dramata, či knihy povídek. Jeho díla přeložil do češtiny Dušan Karpatský.
V roce 1962 byl za celoživotní dílo vyznamenán chorvatskou Cenou Vladimira Nazora. V anketě Největší Chorvat se umístil na čtvrtém místě za J. B. Titem, Nikolou Teslou a Ruđerem Boškovićem.
Reference
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- Miroslav Krleža: V táboře, vltava.rozhlas.cz [cit. 2014-08-02] (česky)
Obrázky, zvuky či videa k tématu Miroslav Krleža na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Miroslav Krleža
- Narození v roce 1893
- Úmrtí v roce 1981
- Narození v Záhřebu
- Úmrtí v Záhřebu
- Chorvatští spisovatelé
- Jugoslávští komunisté
- Pohřbení na hřbitově Mirogoj
- Narození 7. července
- Úmrtí 29. prosince
- Nositelé Řádu jugoslávské hvězdy
- Hrdinové socialistické práce (Jugoslávie)
- Nositelé Velkého řádu krále Dmitara Zvonimira
- Nositelé Řádu bratrství a jednoty