Sociální parazitismus
Sociální parazitismus (z řečtiny parasitos = příživník) je stav, kdy jedinec, rodina, sociální skupina či vrstva žijí na úkor jiných lidí či politického a hospodářského systému. Jedná se o negativní sociologický jev a formy jeho projevu jsou rozmanité. Společným prvkem je však neadekvátní vyrovnání užitných či směnných hodnot za vlastní práci.[1]
Sociální parazitismus může být často zaměňován s příživnictvím, které bylo v Československu trestným činem.[2] Jedním z komunistických i socialistických hesel bylo: Kdo nepracuje, ať nejí!
Tři typy sociálního parazitismu
[editovat | editovat zdroj]Sociální parazitismus v rámci sociologie vychází z biologického prostředí. Typický příklad sociálního parazitismu lze spatřit u mravenčích kolonií. Existují 3 hlavní typy sociálního parazitismu, a to dočasný, dočasně hnízdící a zotročující, tento princip dělení lze aplikovat i v sociologickém prostředí.[3]
Dočasný si lze vysvětlit například na principu státního převratu, kdy si skupina jedinců povětšinou za užití síly podmaní společnost a užívá jejich prostředků k dosažení vlastních cílů. Dočasný je právě proto, že se mu nepovede v rámci zhoršení socioekonomické úrovně se déle udržet.[3]
Dočasně hnízdící sociální parazitismus lze popsat na principu volného jezdce. Lze např. uvést opakující se jev častého stěhování obchodních korporací do zemí s nižší daňovou zátěží; tím se vyhýbají přispívání do státních rozpočtů zemí, ve kterých působí. Dočasně hnízdící je však je pouze proto, že jakmile země, do které se přestěhovali, změní daňovou politiku a pro korporaci již nebude tolik výhodné, tak se přesune jinam.[3][4]
Zotročující. Otroctví v lidských společnostech bylo donucovacím systémem, který udržoval lidskou mobilizaci. Jedná se o typický příklad sociálního parazitismu, kdy jedna skupina využívá zdrojů podněcovaných osob. Typickou společností, která parazitovala na otrocích, je USA, kde otroci výrazně dopomohli k ekonomickému růstu. Dodnes lze otroctví objevit například v Súdánu.[5] Zotročující sociální parazitismus se projevuje dlouhodobějším trváním a komplexně postaveném systému společnosti. Otroctví může mít původ v biologii, jelikož ho nalézáme i v mravenčích koloniích.[3]
Formy sociálního parazitismu
[editovat | editovat zdroj]Formy lze rozdělit do dvou kategorií, a to eticky snadno posuditelné nebo takové, kde je samotný sociální parazitismus skrytý svojí legitimitou.[1]
Mezi eticky snadno posuditelné formy sociální parazitismu se řadí například korupce, okrádání ostatních či rozkrádání státního nebo soukromého majetku. Zde je očividné, že se jedná o nespravedlivé pořizování majetku a lze ho trestat. Toto jednání je možné označit jako sociálně patologické.[1]
Do sociálního parazitismu, jenž je skrytý svojí legitimitou, se řadí zneužívání sociálního systému (život z podpory v nezaměstnanosti, přídavků na děti, dávek pěstounské péče, nemocenského pojištění, prostředků z charit apod). Užívání těchto praktik může být často v souladu se zákonem, avšak otvírá se zde otázka etiky, která u některých členů společnosti může vyvolávat rozhořčení. Zneužívání sociálních dávek je častým jevem ve státech se sociálním systémem, který není schopen cíleně mířit podporu a může tak docházet ke snadnému zneužívání.[1]
Mezi typické příklady sociálního parazitismu lze zařadit otroctví. Jedná se o typický příklad nerovné směny, jelikož otrokář parazituje na jeho otrocích, kteří pracují pro jeho zisk za nerovných podmínek a to bez nároku na svůj vlastní podíl.[6]
Za sociální parazity mohou být pokládáni všichni, kdo sami nepracují. Mezi ně lze zařadit například osoby žijící z dědictví, pronájmů, případně rentiéry nebo například osoby žijící z příjmu ostatních osob.[1]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d e Parazitismus sociální – Sociologická encyklopedie. encyklopedie.soc.cas.cz [online]. [cit. 2023-12-09]. Dostupné online.
- ↑ [email protected], AION CS-. 53/1963 Sb. Zákon, jímž se mění § 203 trestního zákona č. 140/1961 Sb.. Zákony pro lidi [online]. [cit. 2023-12-10]. Dostupné online.
- ↑ a b c d VIRASSAMY, Joseph. Social Parasitism in Ant and Human Societies. www.academia.edu. 2013-01-01. Dostupné online [cit. 2023-12-10].
- ↑ KOTORA, David. Daňové ráje jako globální problém, který dopadá na kvalitu života v Česku. Transparency International [online]. 2022-01-27 [cit. 2024-04-14]. Dostupné online.
- ↑ V Súdánu se nekontrolovaně šíří obchod s lidmi. Polovojenské milice unášejí a znásilňují. iROZHLAS [online]. 2023-11-22 [cit. 2024-04-14]. Dostupné online.
- ↑ GREENLAND, Fiona. Long-range continuities in comparative and historical sociology: The case of parasitism and women's enslavement. Theory and Society. 2019, roč. 48, čís. 6, s. 883–902. Dostupné online [cit. 2023-12-09]. ISSN 0304-2421.