Pannonia prima
Pannonia prima (Pannonia I, lat. Provincia Pannonia prima) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pannoniassa pääosin nykyisen Itävallan alueella.[1][2][3]
Pannonia prima Provincia Pannonia prima |
|
---|---|
Rooman provinssi | |
![]() |
|
Valtio |
Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta |
Prefektuuri |
Italia, Illyricum et Africa Italia et Africa |
Diokeesi |
Pannonia (n. 295–395) Illyricum (n. 395–) |
Nykyinen valtio/alue | Itävalta |
Perustettu | n. 295 |
Hallinto | |
– hallinnollinen keskus | Savaria |
Maantiede
muokkaaPannonia priman provinssi sijaitsi suunnilleen nykyisen Itävallan itäosissa. Se käsitti aikaisemman Pannonia superiorin provinssin pohjoisosan, siinä missä Savian provinssi käsitti eteläosan. Provinssien välinen raja kulki Drave-joessa. Pannonia priman samoin kuin Rooman valtakunnan pohjoisrajana alueella toimi Tonava. Provinssin itäpuolella sijaitsi Valerian provinssi, kaakkoispuolella Pannonia secunda, eteläpuolella Savia, ja länsipuolella Noricum mediterraneum ja Noricum ripense. Pannonia priman hallinnollinen keskus oli Savaria.[1][3][2]
Kaupunkeja
muokkaaPannonia priman roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:
Historia
muokkaaPannonia priman alue oli aiemmin osa Pannonia superiorin provinssia. Pannonia priman provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen uudistusten aikoihin joskus vuoden 295 jälkeen, kun Pannonia superiorin provinssi jaettiin kahtia Pannonia primaksi ja Saviaksi.[2] Provinssi esiintyy Veronan luettelossa noin vuonna 313/314. Se kuului alun perin Pannonian diokeesiin.[1]
300-luvulta lähien provinssi kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. 400-luvun alun Notitia dignitatumin mukaan se kuului nyt Illyricumin diokeesiin, ja sitä johti praeses.[1][2]
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Rooman valtakunta | Länsi-Rooma | Nykyinen alue tai valtio | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka |
Myöhäisroomalaiset provinssit | |||||
n. vuosina 293–395[sel 1] | vuodesta 395[sel 2] | |||||
Illyricum 27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) |
Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika |
Pannonia Flaviusten aika – 103/107 |
Pannonia superior 103/107–293 |
Pannonia prima | (Itävalta itäinen) | |
Savia | (Kroatia) | |||||
Pannonia inferior 103/107–293 |
Pannonia secunda | (Vojvodina) | ||||
Valeria | (Unkari läntinen) | |||||
Illyricum superius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika |
Dalmatia Flaviusten aika – |
Dalmatia | (Dalmatia, Bosnia) | |||
Praevalitana[sel 3] | (Albania, Montenegro) | |||||
Selitykset:
|
Lähteet
muokkaa- ↑ a b c d Nicholson, Oliver: ”Pannonia Prima (Superior) and Pannonia Secunda (Inferior)”, The Oxford Dictionary of Late Antiquity, s. 1135. Oxford University Press, 2018. ISBN 9780192562463.
- ↑ a b c d Mócsy, András: Pannonia and Upper Moesia (Routledge Revivals): A History of the Middle Danube Provinces of the Roman Empire, s. 273. Routledge Revivals. Routledge, 2014. ISBN 9781317754251. Teoksen verkkoversio.
- ↑ a b Adkins, Lesley & Adkins, Roy A.: Handbook to Life in Ancient Rome, s. 117. Updated Edition. Facts on File Library of World History. Infobase Publishing, 2004. ISBN 978-0-8160-5026-0.
- Achaea
- Aegyptus Herculia
- Aegyptus Jovia
- Aemilia et Liguria
- Africa proconsularis
- Alpes Cottiae
- Alpes maritimae
- Alpes Poeninae et Graiae
- Apulia et Calabria
- Aquitania prima
- Aquitania secunda
- Arabia
- Armenia minor
- Asia
- Baetica
- Belgica prima
- Belgica secunda
- Bithynia
- Britannia prima
- Britannia secunda
- Campania
- Cappadocia
- Caria
- Carthaginensis
- Cilicia
- Corsica
- Creta
- Cyprus
- Dacia mediterranea
- Dacia ripensis
- Dalmatia
- Dardania
- Diospontus
- Epirus nova
- Epirus vetus
- Europa
- Flaminia et Picenum
- Flavia Caesariensis
- Galatia
- Gallaecia
- Germania prima
- Germania secunda
- Haemimontus
- Hellespontus
- Insulae
- Insulae Baleares
- Isauria
- Libya inferior
- Libya superior
- Lucania et Bruttii
- Lugdunensis prima
- Lugdunensis secunda
- Lusitania
- Lycia et Pamphylia
- Lydia
- Macedonia
- Mauretania Caesariensis
- Mauretania Sitifensis
- Mauretania Tingitana
- Maxima Caesariensis
- Mesopotamia
- Moesia prima
- Moesia secunda
- Narbonensis prima
- Narbonensis secunda
- Noricum mediterraneum
- Noricum ripense
- Numidia Cirtensis
- Numidia militiana
- Novempopulana
- Osroene
- Pannonia prima
- Pannonia secunda
- Paphlagonia
- Phrygia prima
- Phrygia secunda
- Pisidia
- Pontus Polemoniacus
- Praevalitana
- Raetia prima
- Raetia secunda
- Rhodope
- Samnium
- Sardinia
- Savia
- Scythia
- Sequania
- Sicilia
- Syria Coele
- Syria Palaestina
- Syria Phoenice
- Tarraconensis
- Thebais
- Thessalia
- Thracia
- Tripolitania
- Tuscia et Umbria
- Valeria Byzacena
- Valeria
- Venetia et Histria
- Viennensis
- Achaea
- Aegyptus
- Aemilia
- Africa proconsularis
- Alpes Cottiae
- Alpes maritimae
- Alpes Poeninae et Graiae
- Apulia et Calabria
- Aquitanica prima
- Aquitanica secunda
- Arabia
- Arcadia
- Armenia prima
- Armenia secunda
- Asia
- Augustamnica
- Baetica
- Belgica prima
- Belgica secunda
- Bithynia
- Britannia prima
- Britannia secunda
- Byzacena
- Campania
- Cappadocia prima
- Cappadocia secunda
- Caria
- Carthaginensis
- Cilicia prima
- Cilicia secunda
- Corsica
- Creta
- Cyprus
- Dacia mediterranea
- Dacia ripensis
- Dalmatia
- Dardania
- Epirus nova
- Epirus vetus
- Euphratensis
- Europa
- Flaminia et Picenum annonarium
- Flavia Caesariensis
- Galatia
- Galatia salutaris
- Haemimontus
- Helenopontus
- Hellespontus
- Honorias
- Insulae
- Gallaecia
- Germania prima
- Germania secunda
- Insulae Baleares
- Isauria
- Libya inferior
- Libya superior
- Liguria
- Lucania et Bruttii
- Lugdunensis prima
- Lugdunensis secunda
- Lugdunensis tertia
- Lusitania
- Lycaonia
- Lycia
- Lydia
- Macedonia prima
- Macedonia secunda
- Mauretania Caesariensis
- Mauretania Sitifensis
- Mauretania Tingitana
- Maxima Caesariensis
- Maxima Sequanorum
- Mesopotamia
- Moesia prima
- Moesia secunda
- Narbonensis prima
- Narbonensis secunda
- Noricum mediterraneum
- Noricum ripense
- Novempopulana
- Numidia
- Osroene
- Palaestina prima
- Palaestina secunda
- Palaestina salutaris
- Pamphylia
- Pannonia prima
- Pannonia secunda
- Paphlagonia
- Phoenice prima
- Phoenice secunda
- Phrygia Pacatiana
- Phrygia salutaris
- Picenum suburbicarium
- Pisidia
- Pontus Polemoniacus
- Praevalitana
- Raetia prima
- Raetia secunda
- Rhodope
- Samnium
- Sardinia
- Savia
- Scythia
- Senonia
- Sicilia
- Syria prima
- Syria secunda
- Tarraconensis
- Thebais
- Thessalia
- Thracia
- Tripolitania
- Tuscia et Umbria
- Valentia
- Valeria (Italia)
- Valeria (Pannonia)
- Venetia et Histria
- Viennensis