טל פופקו
![]() | |
לידה |
14 באפריל 1972 (בן 52) ישראל ![]() |
---|---|
עיסוק | ביולוג חישובי |
מקום לימודים |
אוניברסיטת תל אביב ![]() |
מנחה לדוקטורט | דן גראור |
מוסדות | אוניברסיטת תל אביב |
פרסים והוקרה | פרס קריל (2006) |
בן או בת זוג |
דורותה הושון ![]() |
מספר צאצאים |
4 ![]() |
www | |
תרומות עיקריות | |
מחקר תאורטי באבולוציה מולקולרית ובביואינפורמטיקה | |
![]() ![]() |
טל פופקו (נולד ב-14 באפריל 1972) הוא ביולוג חישובי ישראלי ופרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב. לשעבר ראש בית הספר שמוניס למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]פופקו נולד וגדל בישראל.
את כל תאריו רכש באוניברסיטת תל אביב. את לימודיו לתואר ראשון בתוכנית למצטיינים במדעי החיים החל כנער בן 16, והשלים אותו בגיל 18, בשנת 1990. לאחר מכן התגייס לצה"ל והשתחרר בדרגת סרן. עם שחרורו החל את לימודיו לתואר שני, בהנחיית פרופ' רמונה מרגלית, אותו השלים בשנת 1995 בהצטיינות.
באותה שנה החל הן בהשלמת לימודי תואר ראשון נוסף במדעי המתמטיקה (וסיימו לאחר כשנתיים, בהצטיינות), והן בלימודי תואר שלישי בזואולוגיה, בהנחייתו של פרופ' דן גראור (אנ'). את התזה לדוקטורט, שעסקה בביולוגיה ובאבולוציה חישובית, הגיש בשנת 2000.
לאחר מכן יצא פופקו ליפן והיה לעמית בתר-דוקטורי במכון למתמטיקה סטטיסטית (אנ') בטוקיו משך כשנתיים, בקבוצתו של פרופ' מאסמי הסגאווה. בשנת 2002 עבר לארצות הברית, ושהה באוניברסיטת המדינה של פלורידה כשנה, כעמית בתר-דוקטורי של פרופ' דייוויד סוופורד.
בשנת 2003 שב פופקו לישראל וקיבל מינוי כמרצה במחלקה לאימונולוגיה וחקר התא בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2006 קודם לדרגת מרצה בכיר, ובשנת 2008 מונה לפרופסור חבר במחלקה זו. בשנת 2013 הפך פופקו לפרופסור מן המניין ובין השנים 2018–2022 כיהן כראש בית הספר למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן (שנקרא בשנת 2020 על שם הזוג ולד וסנה שמוניס). פופקו הוא ממקימי האגודה הישראלית לביולוגיה אבולוציונית והיה נשיאה הראשון.
בשנת 2020 הופקד פופקו על הקתדרה לננוביוטכנולוגיה של חלבונים על שם אדוארד סרוסי.
בעשור השני של המאה ה-21 שהה פופקו פעמיים בארצות הברית כחוקר אורח, באוניברסיטאות בקרוליינה הצפונית ובאורגון. על תלמידיו לאורך השנים נמנים הפרופסורים עדי שטרן גרונדלנד ואיתי מירוז וד"ר דוד בורשטיין, כולם מאוניברסיטת תל אביב, וכן ד"ר איל פריבמן מאוניברסיטת חיפה וד"ר אופיר כהן מאוניברסיטת בן-גוריון. פופקו נבחר מספר פעמים למצטיין הוראה מטעם רקטור האוניברסיטה.
פופקו נשוי לזואולוגית פרופסור דורותה הושון-פופקו, ואב לארבעה, מתגורר בתל אביב.
מחקר
[עריכת קוד מקור | עריכה]מחקרו של פופקו עוסק בתחומים שונים של אבולוציה מולקולרית וביואינפורמטיקה:
בתחום האבולוציה המולקולרית, הוא עוסק בלמידת הכוחות האבולוציוניים הסלקטיביים האמונים על עיצוב גנים וגנומים, וחיזוי הכוחות הללו תוך שימוש במודלים אבולוציוניים הסתברותיים.
בתחום הפילוגנטיקה, מוביל פופקו מחקר שעניינם שחזור יחסי גומלין אבולוציוניים בין מינים ורצפים, והסקה של העימוד המיטבי בין רצפים. הוא משתמש בשיטות של למידת מכונה לחישוב יעיל.
בתחום הפתוגנומיקה, פופקו מפתח כלים מתחום למידת המכונה בכל הקשור לחיזוי אפקטורים חלבוניים בבקטריות פתוגניות (כגון קסטנומונוס וציטרובקטר).
בתחום האימונואינפורמטיקה (תת-תחום המשותף לאימונולוגיה ולביואינפורמטיקה) עוסק פופקו בחיזוי אפיטופים של תאי B ובפיתוח אלגוריתמים לאנליזה של ניסויי הצגת פאג'ים.
ברבות השנים פרסם פופקו למעלה מ-100 מאמרים בכתבי עת חשובים בתחומי הביולוגיה והאבולוציה החישובית, וכן שימש במספר תפקידי עריכה בכתבי עת מחקריים.
נכון להיום (2021) פופקו הוא התאורטיקן היחיד בבית הספר שמוניס למחקר ביו-רפואי וסרטן. במחקריו שיתף פעולה בין היתר עם החוקרים אודי קימרון, איתי מירוז ורון שמיר.
פרסים והוקרה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- פרס וולף לתלמידי תואר שני (1995)
- פרס קריל מטעם קרן וולף (2006)
- פרס שלמה הסטרין של האגודה הישראלית לביוכימיה ומיקרוביולוגיה (2012)
- פרס PNAS Cozzarelli מטעם האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית (2015)
- פרס מנטורינג במדע מטעם Nature, יחד עם נטע ארז (2020)
- מופקד הקתדרה לננוביוטכנולוגיה של חלבונים על שם אדוארד סרוסי (2020)
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של טל פופקו
אתר האינטרנט הרשמי של טל פופקו
טל פופקו, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
- טל פופקו, באתר dblp
- טל פופקו, באתר ResearchGate
- טל פופקו, באתר גוגל סקולר
- דף אישי באתר אוניברסיטת תל אביב