אמנון רז-קרקוצקין
![]() | |
לידה |
27 בנובמבר 1958 (בן 65) ירושלים ![]() |
---|---|
מדינה |
ישראל ![]() |
מקום לימודים |
האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב ![]() |
שפות היצירה |
אנגלית, עברית ![]() |
בן או בת זוג |
רונית חכם ![]() |
![]() ![]() |
אמנון רז-קרקוצקין (נולד ב-27 בנובמבר 1958) הוא פרופסור מן המניין להיסטוריה יהודית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
חייו ופועלו
[עריכת קוד מקור | עריכה]אמנון (נונו) אפרים רז-קרקוצקין נולד בירושלים. שימש שנים רבות כמורה בבית ספר תיכון בירושלים. למד לתואר שני באוניברסיטה העברית, בהדרכתו של פרופסור ראובן בונפיל. נושא התזה היה: "הצנזור והעריכה: הכנסייה הקתולית והספרות העברית במאה ה-16", והיא פורסמה גם כספר. את הדוקטורט השלים באוניברסיטת תל אביב במכון כהן לפילוסופיה של המדעים, בהדרכתו של פרופסור עמוס פונקנשטיין, ב-1996. בעבודת הדוקטור שלו "ייצוגה הלאומי של הגלות: ההיסטוריוגרפיה הציונית ויהודי ימי הביניים", בחן את האופן שבו פנתה ההיסטוריוגרפיה הציונית לתיאור העבר היהודי הימי-ביניימי. דרך הכתיבה ההיסטורית נבחן המתח היסודי הקשור בהלאמתה של התודעה ההיסטורית היהודית.
שימש כעמית מחקר במכון למחקר מתקדם בברלין וממשיך לכהן שם בוועדת היגוי של פרויקט הבוחן היבטים היסטוריים, פוליטיים ותרבותיים ביחסים של אירופה והמזרח התיכון. כיהן כראש המחלקה להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב והיה עמית מחקר במכון ללימודים יהודיים מתקדמים באוניברסיטת פנסילבניה בשנים 1992–2004 וחבר בוועדת הפרסומים של מרכז זלמן שזר החל מ-2002. לימד בבית הספר לקולנוע במכללת ספיר, ובעלמא.
מחקרו
[עריכת קוד מקור | עריכה]מחקרו מתמקד בשני תחומים עיקריים המשתלבים זה בזה לא אחת: האחד יחסי יהדות-נצרות, תולדות הדפוס והצנזורה וראשיתה של המודרניות מנקודת מבט יהודית. השני, התודעה ההיסטורית הציונית, היבטיה השונים והשלכותיה.
הצנזור, העורך והטקסט
[עריכת קוד מקור | עריכה]הספר בוחן את מקומה של הצנזורה הקתולית על ספרים עבריים שהונהגה בתקופה זו ביחס לגורמים אחרים שעיצבו את התרבות היהודית בתקופת המעבר לדפוס, וכחלק מצמיחת מנגנוני הפיקוח הריכוזיים. הספר זכה בפרס שזר לתולדות ישראל לשנת תשס"ו.
גלות מתוך ריבונות: לביקורת שלילת הגלות בתרבות הציונית
[עריכת קוד מקור | עריכה]במאמר כפול זה[1] שפורסם בשנים 1993–1994 בכתב העת "תיאוריה וביקורת", הוא עמד על ההיבטים השונים הנגזרים מתודעת שלילת הגלות כיסוד המכונן של התודעה הישראלית-ציונית, על ההיבטים התאולוגיים הגלומים בתוך תודעה זו ועל מה שטען כממד ההכחשה העומד ביסודה - הן הכחשת ההיסטוריה של הארץ כבסיס לשלילת הזיכרון הפלסטיני והזכויות הפלסטיניות, והן הכחשת ההיסטוריות של היהודים בארצות השונות. הוא עמד במיוחד על מקומה של תודעה זו בשלילת התודעה המזרחית ומה שראה כפעולות הדיכוי התרבותי והחברתי שהופנו כנגד מזרחים.
מחקרים נוספים ופעילות פוליטית
[עריכת קוד מקור | עריכה]רז-קרקוצקין מזוהה עם עמדות פוליטיות רדיקליות. ביקורתו מופנית בעיקר כלפי התודעה החילונית-ליברלית, תוך מגמה לחשוף את מה שהוא חושב לסתירותיה הפנימיות, כמו למשל במאמר "אין אלוהים אבל הוא הבטיח לנו את הארץ".[2] בסדרה של מאמרים יצא נגד ההנגדה המקובלת בין דתיים וחילונים בישראל וטען שהיא מסתירה את "אופייה האוריינטליסטי" של התודעה החילונית, וכי דווקא הוגים דתיים הציעו עמדות של חילון. הוא הופיע בקלטת בשם "הרצל והציונות", הביקורתית לציונות, שהפיץ הרב אמנון יצחק. ספרו "דה-קולוניזציה" ראה אור (מהדורה צרפתית Exil et souverainete, La fabrique, 2007) עם מבוא של קרלו גינצבורג.
שנים רבות פעיל בהתארגנויות פוליטיות יהודיות-ערביות שונות ותומך של תנועת בל"ד. הביע את תמיכתו בעזמי בשארה ובעקרונות של תנועת בל"ד, ויצא נגד מה שחשב כמסע הסתה נגדם. במישור משלים, יצא נגד מה שהגדיר כרדיפה נגד אריה דרעי.[3] במספר מאמרים ניסה להציב את העיקרון של הדו-לאומיות, הן כפי שהוצע בעבר על ידי הוגים כמו אנשי ברית שלום וחנה ארנדט, והן כמודל לחשיבה בהווה.
חיים אישיים
[עריכת קוד מקור | עריכה]הוא נשוי לסופרת הילדים רונית חכם.
ספרים שכתב
[עריכת קוד מקור | עריכה]- הצנזור, העורך והטקסט: הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש-עשרה/ אמנון רז-קרקוצקין. ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ה 2005.
- תודעת משנה, תודעת מקרא: צפת והתרבות הציונית, הוצאת הקיבוץ המאוחד ומכון ון ליר, 2022[4].
- Exil et souveraineté : Judaïsme, sionisme et pensée binationale, preface par Carlo Ginzburg/ Amnon Raz-Karkotzkin. Paris: La Fabrique editions, 2007.
- The Censor, the Editor and the Text/ Amnon Raz Karkotzkin, University of Pennsylvanya Press, 2007.
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מירי אליאב-פלדון, (על) אמנון רז-קרקוצקין, "הצנזור, העורך והטקסט; הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש עשרה" (תשסה), ציון עב, ג (תשסז) 365-361.
- יואב גלבר, היסטוריה זיכרון ותעמולה, עם עובד, 2007, עמ' 393–396, 416-414, 445-444, 447, 492.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- פרס שז"ר יוענק לדר' אמנון רז-קרקוצקין, באתר ערוץ 7, 19 באוקטובר 2006
- רשימת המאמרים של אמנון רז-קרקוצקין באתר רמב"י
אמנון רז-קרקוצקין (1958-), דף שער בספרייה הלאומית
מאמרים מאת אמנון רז-קרקוצקין:
- הזהות איננה תכלית בפני עצמה, אלא תנאי להשגת צדק ושחרור, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2006
- פוסט-ציונות והאתגר הדו-לאומי
- דו-לאומיות: בין תודעה לפתרון
- מדינת ששת החודשים: ישראל, הכיבוש והעמדה הדו-לאומית
- מורשת שנאת הארץ
- עין הוד תחילה
- "מורשת רבין: על חילוניות, לאומיות ואוריינטליזם"', בתוך: לב גרינברג, עורך, זיכרון במחלוקת: מיתוס, לאומיות ודמוקרטיה, באר שבע: הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון, עמ' 89–107
- אמנון רז־קרקוצקין, בין "ברית שלום" ובין בית-המקדש: הדיאלקטיקה של גאולה ומשיחיות בעקבות גרשם שלום, תיאוריה וביקורת 20, אביב 2002
- Jewish Memory between Exile and History
- רז-קרקוצקין, אמנון; "אין אלוהים, אבל הוא הבטיח לנו את הארץ", מטעם 3 (2005) 76-71
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ אמנון רז-קרקוצקין, גלות בתוך ריבונות – לביקורת "שלילת הגלות" בתרבות הישראלית, חלק ראשון, תיאוריה וביקורת 4, סתיו 1993, חלק שני, תיאוריה וביקורת 5, סתיו 1994
- ^ רז-קרקוצקין, אמנון; "אין אלוהים, אבל הוא הבטיח לנו את הארץ", מטעם 3 (2005) 76-71
- ^ אמנון רז-קרקוצקין, אמנון רז-קרקוצקין | מי מפחד מאריה דרעי, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2011
- ^
ישי רוזן-צבי, האם האלטרנטיבה לרעיון הציוני נמצאת דווקא בצפת, באתר הארץ, 21 במרץ 2023