שיחה:סטטוס חברתי
הוספת נושאההפניה של מע' חב' לסטטוס אינה טובה, אלו לא מושגים זהים. מעמד חברתי צריך להיות במעמד, שיכתב בעתיד הקרוב אני מקווה. דורית 14:40, 8 מרץ 2005 (UTC)
- האם תוכלי להסביר בבקשה בקצרה מה ההבדל בין מעמד חברתי לסטטוס חברתי? שימי לב שבערך עצמו נעשה שימוש קבוע במושג "מעמד חברתי" בטענה שהוא המונח העברי הנכון. מרפרוף בשני הערכים, נראה ש"סטטוס חברתי" מתייחס לכל קבוצות ההשתייכות של הפרט, בעוד ש"מעמד חברתי" מתייחס אך ורק לחלוקת החברה לפי מאפיינים כלכליים. InbalabnI - שיחה 17:37, 20 בינואר 2011 (IST)
מה לגבי "מצב משפחתי"? עניין זה נשכח לחלוטין בערך זה. HansCastorp 04:26, 29 ינואר 2006 (UTC)
אוקיי, אחרי בדיקה באתר האקדמיה לעברית, מסתבר שהתרגום הנכון למונח "social status" הוא "מצב חברתי". המילה "class", כצפוי, אכן מתורגמת כ"מעמד". אני מציעה לשנות את שם הערך ל"מצב חברתי" וכך למנוע את ההנחה ש"מעמד חברתי" הוא פשוט המונח העברי המקביל ל-"social status". ועכשיו כמה מילים בעברית כדי למנוע סיבוך עם שם המשתמש לי. InbalabnI - שיחה 18:02, 20 בינואר 2011 (IST)
- זה אולי מקובל באקדמיה ללשון אך זה לא מקובל באקדמיה, קרי חוגי מדעי החברה ולכן שיחזרתי. זמני קצר, אשתדל להתעמק בנעשה בשני הערכים בימים הקרובים. דורית 00:08, 21 בינואר 2011 (IST)
כפילויות בערך
[עריכת קוד מקור]מופיע פעמיים סטטוס שיוכי והישיגי. בנוסף, צריך לשנות את שם הערך ל"סטטוס חברתי". ואת הערך "מעמד" צריך לשנות ל"מעמד חברתי". ראיתי שיש הפניה מ"מעמד חברתי" ל"סטטוס". את זה צריך לבטל כמובן. Mort 02:15, 26 מרץ 2006 (UTC)
- שיניתי טיפה את הערך. יש עוד מקום להרחיב.Mort 03:03, 26 מרץ 2006 (UTC)
- את ההפניה ממעמד חברתי לסטטוס מחקתי, היא הייתה לא נכונה. אני רק שואלת אם יש טעם להעביר את מעמד וסטטוס למעמד חברתי וסטטוס חברתי. מאחר, ודי ברור שמדובר בנושאים חברתיים. דורית 18:14, 26 מרץ 2006 (UTC)
- השם המלא הוא "סטטוס חברתי" ו-"מעמד חברתי". לכן לדעתי ברמה אנציקלופדית זה צריך להופיע כך. בכל אופן בויקי באנגלית זה מופיע כך. social_class וsocial status. באנציקלופדיה של Ynet מופיע סטטוס חברתי (אין להם ערך על מעמד). בספרים של משוניס (סוציולוגיה) ושל יונתן שפירא ואורי בן אליעזר (יסודות הסוציולוגיה) כותבים, לפחות בהתחלה, את השם המלא. אחר כך מקצרים. (בן השאר, לעיתים, מקצרים במפתח עניינים).
- סיכומו של עניין, לדעתי נכון יותר שלפחות כשם ערך זה יופיע בשם המלא. אבל זה לא כזה עקרוני. וזה בסדר אם זה ישאר כך, בגרסה המקוצרת. Mort 19:41, 26 מרץ 2006 (UTC)
- בסדר, אעביר. דורית 08:44, 27 מרץ 2006 (UTC)
- את ההפניה ממעמד חברתי לסטטוס מחקתי, היא הייתה לא נכונה. אני רק שואלת אם יש טעם להעביר את מעמד וסטטוס למעמד חברתי וסטטוס חברתי. מאחר, ודי ברור שמדובר בנושאים חברתיים. דורית 18:14, 26 מרץ 2006 (UTC)
משו משו
[עריכת קוד מקור]אחלה46.116.66.41 21:52, 1 בינואר 2017 (IST)
השלמת החלק הסוציולוגי של המושג סטטוס
[עריכת קוד מקור]שלום לכולם, בימים האחרונים עבדתי על פיתוח הערך לפי הממצאים העדכניים במחקר הפסיכולוגי של הסטטוס. המושג הוא בעל פנים רבות המשתקפים בתחומים רבים ואני חש שהחלקים הסוציולוגיים של הערך צריכים עדכון ליטוש וחיזוק מספרות עדכנית. האם יש סוציולוג בקהל שיכול לעזור בזה מתוך בעלי הידע בסוציולוגיה ? תודה רבה Shaishyy - שיחה 17:39, 25 באוקטובר 2023 (IDT)
- לא סוציולוג אבל חובב את התחום, אעבור על הערך. אקסינו - שיחה 00:48, 26 באוקטובר 2023 (IDT)
שינוי שם
[עריכת קוד מקור]מציע לשנות את שם הערך למיצב חברתי. שם זה נחשב השם התקין למושג וחוקרים רבים המתמצאים בתחומים הרלוונטיים משתמשים במונח הזה כבר זמן רב.
תראו למשל את המקורות הבאים (וציטוטים שלהם) המתייחסים למושג הזה במונח "מיצב חברתי":
- טלי כץ־גרו ויוסי שביט, סגנון חיים ומעמדות בישראל, סוציולוגיה ישראלית כרך א, חוברת 1, תשנ"ט–1998, עמ' 91–114, JSTOR 23442085
- שרון רז, מאיר יעיש וטלי כץ־גרו, יישומו של מדד סדר מִיצב חדש לחברה הישראלית, מגמות כרך מח, חוברת 2, 2012, עמ' 366–388, JSTOR 23660326
- צבי זוהר, קהילות ישראל שבסוריה, 1880–1918: ראשי פרקים בדמוגראפיה, כלכלה, ומוסדות הקהילה בשלהי השלטון העות'מאני, פעמים חוברת 44, תש"ן, עמ' 80–109, JSTOR 23424959
- שלומי דורון, "חזרה בתשובה" ו"יציאה בשאלה": טקסי מעבר וטקסי הגדרה אישיים, סוגיות חברתיות בישראל חוברת 9, חורף 2010 / תש"ע, עמ' 53–90, JSTOR 23389203
- ישראל ריץ', רחל בן־ארי, זמירה מברך, תמי איתן, אתי אורנן, לינה חנוכה ויהודה אמיר, גישות שיתופיות להוראה בכיתה ההטרוגנית והשפעתן על הדימוי העצמי ותפיסת האקלים בקרב תלמידיה, עיונים בחינוך 51/52, טבת תש"ן / דצמבר 1989, עמ' 207–222, JSTOR 23394296
- מִצָּב חֶבְרָתִי במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
אכן גם מִיצב וגם סטטוס נמצאים בשימוש במידת מה (אבל נפוץ מאוד שמחברים לרוב אומרים "מיצב" ומזכירים את המונח "סטטוס" בפעם הראשונה), אבל במקרים כאלו, עדיף לפי כללינו שבוויקיפדיה:מתן שם לערך להשתמש במונח העברי והתקין פה, מִיצב חברתי, בתור שם הערך.
מה דעתכם? מתייג את בעלי הידע בסוציולוגיה ואת בעלי הידע בלשון . תודה רבה! /לוכסן/ • (שיחה; תרומות) 10:22, 30 באוגוסט 2024 (IDT)
- לעניות דעתי, עדיף להישאר בשלב הזה עם "סטטוס חברתי". אני לא יודע עד כמה "מיצב חברתי" נקלט, אבל אני יכול לומר שאתה חידשת לי. עד היום לא נתקלתי בצירוף "מיצב חברתי" (ולא הייתי יכול לדעת מה פירושו כאשר הייתי נתקל בו – למדתי כעת ממך מה הפירוש). אלדד • שיחה 10:51, 30 באוגוסט 2024 (IDT)
- אני
נגד - לא מבחינה מחקרית, כי המקורות שציטטת נראים מבוססים ובעלי אסמכתא, ואין ספק שהשקעת רבות בחקר מסמכים אקדמאיים על הנושא. אני פשוט חושב שוויקיפדיה צריכה להיכתב, גם מבחינת הערכים עצמם וגם מבחינת שמותיהם, בשפה כמה שיותר פשוטה ועממית.
השימוש ברצף המילים "מיצב חברתי" לא נפוץ בשפה העברית העממית כמו רצף המילים "סטטוס חברתי" (יחס של 9:35 במנוע החיפוש של בינג). רצף המילים שהצעת משמש במחקרים אקדמאיים בשל דיוקו בתחום, אבל ויקיפדיה העברית הוא לא אתר אקדמאי ולרוב גם לא מתבסס על החלטות האקדמיה (ראו ויקיפדיה:לשון#אל תסתבכו לחינם, ויקיפדיה:לשון#חידושי האקדמיה ללשון העברית, למרות שאני מניח שיש עוד דוגמאות לאיזכור הנושא).
ויקיפדיה העברית לרוב מייצגת, ולדעתי צריכה להמשיך לייצג, את השפה העברית העממית (כמו שהערך אוטיזם לא נקרא הרצף האוטיסטי כפי שנהוג לכתוב במחקרים אקדמאיים, וכפי שהערך קפיטליזם לא נקרא הונתנות כפי שקבעה האקדמיה ללשון העברית).
ויקיפדיה העברית צריכה להיות בעלת תועלת לאוכלוסייה הכוללת (ילדים, חסרי השכלה, מבוגרים וכן הלאה) ולכן שימוש אקססיבי בשפה מקצועית ו/או מדויקת-מחקרית זה לא הפתרון המועדף לדעתי. אקסינו • שיחה 11:09, 30 באוגוסט 2024 (IDT)
- ^
רוב החוקרים מקבלים את ההבחנה של ובר בין מעמד חברתי וקבוצת מיצב (סטטוס). מעמד חברתי מוגדר כקטיגוריה הומוגנית יחסית מבחינת שליטה במוצרים ומשאבי שוק, בעוד קבוצת מיצב מוגדרת על־פי סגנון החיים שלה (Weber, 1946).
- ^
במאמר זה אנו מציגים את המניע התאורטי לבניית מדד ריבוד חדש ואת יישומו האמפירי עבור החברה הישראלית. המדד מכוון לבטא את מדד המיצב כפי שתואר בדיונו של ובר על אודות בסיסי הריבוד של החברה המודרנית (Weber, 1922/1968) וכפי שפותח לאחר מכן על ידי לאומן (Laumann, 1966).
- ^
ועם זאת, יש הבחנה ביניהם: קבלת ׳חילוק׳ כעני כרוכה בסטיגמה חברתית, ואילו קבלת ׳חילוק׳ כתלמיד־חכם מעניקה מיצב חברתי חיובי.
- ^
מטרת המחקר היא לבחון את הטענה שהתהליך הטקסי מבטא וגם מאשרר את שינוי הזהות של שרי קבוצות חחברתיות קוטביות: "חוזרים בתשובה" (מזהות חילונית לזהות חרדית) ו"יוצאים בשאלה" (מזהות חרדית לזהות חילונית). שינויש כזה מהווה נקודת מִפנה ושינוי חד במיצב (סטאטוס) חברתי מרכזה בחייו של היחיד.
- ^
יוצא מכאן, שאותו סולם של מיצבים חברתיים המאפיין את החברה הרחבה חודר לתוך הקבוצה השיתופית ושולט בה.