Nižnjenovgorodska oblast
Nižnjenovgorodska oblast (ruski: Нижегоро́дская о́бласть) je oblast u Ruskoj Federaciji.
Нижегоро́дская о́бласть | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() Zemljopisni položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji | |||||
Nižnji Novgorod | |||||
Službeni jezici | ruski | ||||
Politički status | oblast | ||||
Savezni okrug | Privolški | ||||
Gospodarska regija | Volško-vjatska | ||||
Površina | 43 po veličini | ||||
- ukupno | 76.900 km² | ||||
- % vode | ? % | ||||
Stanovništvo | 10 po veličini | ||||
- ukupno (2002.) | 3.524.028 | ||||
- Gustoća | 45,8/km² | ||||
Vremenska zona | ![]() Moskovsko vrijeme (UTC + 3/+4) | ||||
Automobilska oznaka | 52 |
Površina: 76.900 km²
Broj stanovnika: 3.524.028 (popis 2002.)
Upravno središte joj je grad Nižnji Novgorod. Sa stanovništvom od 1,3 milijuna, Nižnji Novgorod je najveći grad u regiji i 4. najveći grad u Rusiji, nakon Moskve, Petrograda i Novosibirska.
Kroz ovu oblast prolazi rijeka Volga.
Nakon Nižnjenovgorodske aglomeracije, najveći grad je Arzamas.
U gradu Sarovu je najveći i najsvetiji konvent u Rusiji. Makarjevski samostan nasuprot grada Lyskova je bio mjestom najvećeg sajma u Istočnoj Europi. Ostali povijesni gradovi su Gorodec i Balahna, smješteni na obali rijeke Volge, sjeverno od Nižnjeg Novgoroda.
Zemljopis
urediNižnjenovgorodska oblast međi s Kostromskom oblašću na sjeveru, Kirovskom oblašću na sjeveroistoku, republikama Marij El i Čuvašijom na istoku, republikom Mordovijom na jugu, Rjazanjskom oblasti na jugozapadu, Vladimirskom oblasti na zapadu i Ivanovskom oblasti na sjeverozapadu.
Prirodna bogatstva
urediNIžnjenovgorodska oblast nema mnogo prirodnih bogatstava, koja su, većinom, omeđena na gospodarski isplative za iskorištavanje, naslage pijeska (uključujući pijeske od titana-cirkonija), gline, gipsa, treseta, mineralne soli i drvnu građu.
Znamenitosti
urediJedinstvena građevina - 128 metara visoki hiperboloidni Šuhovljev toranj, kojeg je u blizini Dzeržinska, na lijevoj obali rijeke Oke izgradio veliki ruski građevinar i znanstvenik Vladimir Grigorijevič Šuhov 1929. godine.
Upravna podjela
urediPromet
urediRazvijen je riječni promet po rijekama Volzi, Oci, Vetluzi i Suri.
Gospodarstvo
urediNižnjenovgorodska oblast nema prirodnih bogatstava, stoga je njeno gospodarstvo usredotočeno na razvitak njenog industrijskog, odnosno preradbenog odjeljka, , prijevoza, koji tvore skoro 80 postotaka njena BRP-a (brutto regionalnog proizvoda).
Postoje 722 industrijska poduzeća u oblasti, a većina je u ovim pododjeljcima:
- strojogradnja (automobilski i brodski motori s unutarnjim izgaranjem)
- građevinarstvo
- kovinoprerađivačka industrija
- brodogradnja (riječni i morski brodovi)
- kemijska industrija (plastične mase, umjetne tvari)
- petrokemija
- gorivna industrija i proizvodnja energije
- crna i obojena metalurgija
- proizvodnja građevinskih tvoriva
- proizvodnja stakla
- drvna (rezana građa i sl.) i papirna industrija
- tekstilna industrija (odjevni predmeti)
- prehrambena industija (proizvodnja i prerada)
- proizvodnja lijekova
- tiskarstvo i izdavaštvo
Ove ključne gospodarske grane dopunjavaju ostali gospodarski odjeljci kao što su poljodjelstvo, trgovina, usluge, telekomunikacije i prijevoz dobara i usluga.
Od poljodjelskih kultura, uzgaja se raž, proso, ječam, pšenicu, šećernu repu, lan, , luk, krumpir. Značaj ima i svinjogojstvo, peradarstvo i stočarstvo.
Prema početnim procjenama, 2002. godine, BRP Nižnjenovgorodske oblasti je iznosio 5,6 milijarda am. dolara, pri čemu su industrijska i prijevozna poduzeća sudjelovala s 4,5 milijarda. Oblasna poduzeća su pokazivala 6,6 postotaka rasta u konačnom proizvodu, koji je viši nego gospodarski rast za cijelu Rusiju u istom razdoblju. Potanko razrađeno, visoki postotci rasta su zabilježeni u strojogradnji (+13,6%), gorivnoj industriji (+49%), crnoj metalurgiji (+8,9%), drvnoj i papirnoj industriji (+2,4%) te tiskarstvu i izdavaštvu (+6,2%). Inozemna ulaganja u oblast su iznosila 84,5 milijuna am. dolara, od čega je 95% uloženo u industrijska poduzeća. 2003., predviđanja oblasnih vlasti su iznosila 3,8 postotaka porasta u industrijskom proizvodu.