Altötting
Altötting város Németországban.
Altötting | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Bajorország | ||
Kerület | Felső-Bajorország (Oberbayern) | ||
Járás | Altötting járás | ||
Polgármester | Herbert Hofauer | ||
Irányítószám | 84503 | ||
Körzethívószám | 08671 | ||
Rendszám | AÖ | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 13 104 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 536 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 403 m | ||
Terület | 23,38 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Bajorország térképén | |||
Altötting weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Altötting témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésDorfentől keletre fekvő település.
Története
szerkesztésAltötting a 17–18. században az itáliai Loretóhoz, vagy a francia Lourdes-hoz hasonló jelentőségű búcsújáró helynek számított.
A legalább 1200 éves múltra visszatekintő városka birtokosa 748-ban III. Tasziló bajor herceg, a legrégebbi német királyi ház az Agilolfing-dinasztia sarja volt, aki itt kápolnát is építtetett. III. Tasziló herceget 788-ban Nagy Károly fosztotta meg trónjától és itt erődített királyi várat is építtetett. Az ő dédunokája volt Karlmann király, aki itt 876-ban bazilikát kezdett építeni. 911-ben, a Karoling-dinasztia kihalása után a város a portyázó magyarok könnyű zsákmányává vált. 1228-ban a Wittelsbach bajor hercegek hozzákezdtek ugyan a bazilika helyreállításához, de aztán mivel a város messze volt, az észak felől természetes védelmet nyújtó Inn folyótól 2 km-rel északabbra létrehozták Új-Öttinget (Neuötting).
Az újonnan létrehozott Új-Ötting település gyors fejlődésnek indult , fontos kereskedelmi központtá vált és 1321-ben már megkapta a városjogot is.
A régi várost Altöttingent „már csak a csoda mentette meg”: 1489-ben egy hároméves kisfiú vízbe fulladt itt és miután a régi kápolnában az oltárra fektették feléledt. Azóta ez az isteni kegyelem kápolnája (Gnadenkapelle) és akkora hírneve lett, hogy a harmincéves háború katolikus hadvezére Tilly gróf csatái előtt ide járt imádkozni és később itt is temették el. De járt itt Mária Terézia és Mária Lujza is 1810-ben, Párizsba való utazása előtt. Napjainkban a nyári hónapokban zarándokok tízezrei érkeznek ide, esténként fáklyás felvonulásokat rendezve a kápolna körül.
Nevezetességek
szerkesztés- Keresztelőkápolna
- Altöttingi Mária-kegytemplom (Gnadenkapelle).
- Szent Fülöp és Szent Jakab-templom.
Galéria
szerkesztés-
Szent Anna templom
Források
szerkesztés- Szentirami József, Németország, Panorama Kiadó, ISBN 9632438027
- Bajorország, Merhavia Könyvkiadó, Dürer Nyomda Kft., 2005, ISBN 9639172642
- Ausztria, Budapest, 2004, ISBN 9633528429
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)