Nikotin
![]() | |
![]() | |
Nikotin | |
IUPAC-név | |
(S)-3-(1-metil-2-pirrolidinil)piridin | |
Kémiai azonosítók | |
CAS-szám | 54-11-5 |
ATC kód | N07BA01 |
Gyógyszer szabadnév | nicotine |
Gyógyszerkönyvi név | Nicotinum |
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |
Kémiai képlet | C10H14N2 |
Moláris tömeg | 162,23 g/mol |
Sűrűség | 1,01 |
Farmakokinetikai adatok | |
Biológiai felezési idő |
2 óra |
Terápiás előírások | |
Terhességi kategória | Category X |
Alkalmazás | dohányzás, szippantás (tubák), rágógumi, snüssz, elektronikus cigaretta |
A nikotin az alkaloidok közé tartozó szerves vegyület. Nevét Jean Nicot de Villemain francia diplomatáról kapta, aki a 16. század második felében elterjesztette a tubákolás szokását a francia királyi udvarban.
Főleg a burgonyafélék termelik: nagy mennyiségben található a dohányban, kevesebb a paradicsomban és a burgonyában.[1] A szervezetben aktiválja a nikotinos acetilkolin receptorral rendelkező sejteket, az így felszabaduló adrenalin pedig növeli a pulzusszámot, a vérnyomást és a vér glükóz-szintjét, illetve szapora légzést okoz.[forrás?] Bár a nikotin erős méreg, az öngyilkossági esetektől és a balesetektől eltekintve közvetlen halált ritkán okoz, egyrészt mert a dohánytermékekben található hatóanyag egy része elég, mielőtt a szervezetbe kerülne, másrészt mert a krónikus fogyasztók hozzászoktak. Mivel a nikotin növeli az agy dopaminszintjét, fogyasztása súlyos függőséghez vezet.[forrás?]
Hatása
[szerkesztés]A nikotin erős méreg, felszívódik bőrön át, belélegezve, lenyelve, mennyiségtől függően halálos, ezt a hatását használták fel a növényvédelemben a kártevő rovarok elpusztítására. Humán LD50 értéke egyes becslések szerint 6,5-13 mg/kg.[2]
A nikotin a vegetatív, szimpatikus idegekből noradrenalint, a mellékveséből adrenalint, az agyalapi mirigy hátulsó lebenyéből antidiuretikus hormont tesz szabaddá. Ezekből eredő perifériás hatásai: a vérnyomás, a szívfrekvencia növelése, verejtékezés, a vizeletelválasztás csökkenése, a vér szabadzsírsav-szintjének növekedése. A gyomor-bélmozgások általában lassulnak, ugyanakkor a székelési reflex megindulhat. Központi idegrendszeri hatásai: mérsékelt adagokban általában javítja a szellemi funkciókat, gyorsítja a reakciókat, csökkenti az álmosságot és az étvágyat. Túladagolása számos kedvezőtlen hatást vált ki, részben a receptorok túlzott ingerlése, részben viszont deszenzibilizáció útján való gátlása miatt. Azt fontos megjegyezni, hogy a nikotin önmagában nem rákkeltő.
Felhasználása
[szerkesztés]A nikotint a legtöbben a hagyományos cigaretta hatóanyagaként ismerik, de használják rovarölő szerként, valamint gyógyszerként is, igaz kis mennyiségben.
További információk
[szerkesztés]- A nikotin hatásai a szervezetre (Dohányzás-animációval) Archiválva 2012. március 1-i dátummal a Wayback Machine-ben
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Communications, EBCONT: Nicotin. roempp.thieme.de. (Hozzáférés: 2020. november 13.)
- ↑ (2014. január 1.) „How much nicotine kills a human? Tracing back the generally accepted lethal dose to dubious self-experiments in the nineteenth century”. Archives of Toxicology 88 (1), 5–7. o. DOI:10.1007/s00204-013-1127-0. PMID 24091634. PMC 3880486.
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- Nikotinfüggőség
- Kotinin-teszt: a dohányfüst-terhelés mérése