Tarnabod
Tarnabod | |||
![]() | |||
A Szent István király-templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Heves | ||
Járás | Hevesi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Pető Sándor (független)[1] | ||
Irányítószám | 3369 | ||
Körzethívószám | 36 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 739 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 63,99 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,33 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tarnabod témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tarnabod község Heves vármegye déli részén, a Hevesi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Hevestől 13 kilométer, a vármegyeszékhely Egertől 32 kilométer távolságra fekszik, az M3-as autópályától néhány kilométerre délre.
A közvetlen szomszédos települések: észak felől Kompolt, északkelet felől Kál, kelet felől Erdőtelek, dél felől Boconád, nyugat felől pedig Tarnazsadány. Délkelet felől a legközelebbi település Heves városa, északnyugat felől pedig Nagyút, de közigazgatási területei (kevés híján) egyikével sem határosak.
Megközelítése
[szerkesztés]Csak közúton érhető el, Boconád vagy Kál felől, a 3204-es és a 3207-es utat összekötő 32 108-as számú mellékúton.
Története
[szerkesztés]A település területén már a kőkorban is éltek emberek. Ezt bizonyítja a falu határában feltárt újkőkori telep. Középkori oklevelekben Bood néven említik. Neve az 1333. évi pápai tizedjegyzék lajstromában is szerepelt, ekkor Borhy Lőrincz 8 garast fizetett. A tatárjáráskor a község elpusztult templomával együtt, melyet azonban ugyanott ismét felépítettek és körülötte alakult ki az új helység. A 15. században már plébániája is említve volt, melyhez a mai Kál helység, mint fiókegyház tartozott. 1446-ban Kál határosaként fordult elő. Az 1546. évi adóösszeírásban 3 portával szerepelt. 1549-ben 3 adóköteles, 7 elszegényedett és 3 adómentes jobbágytelket vettek fel itt az összeírásba, melyből 2 telken nemesek laktak. Az 1552. évi összeíráskor 5 portát vettek itt fel, megjegyzi azonban az összeírás, hogy az ez évi adó második részlete nem volt behajtható. 1552-ben elpusztult, 1553-1554-ben újra kezdték felépíteni, az 1554. évi adóösszeírásban is az újonnan épült helységek között szerepelt, de emellett az 1564. évi adóösszeírás az elhagyott helységek között sorolta fel. 1635-ben egy nemesi kúriát és 1 1/4 portát írtak itt össze. Az 1647-ben és 1675-ben végzett összeírás szerint csupán nemesek és egy kovácsmester lakták, 1684-ben pedig Huszár Imre birtokaként volt említve. Az 1693. évi összeírásban Tarnócza-Bod néven szerepel, ekkor Császár Péter birtoka. 1741-ben a Nyáry család birtokában találjuk.
Tarnabod, mint „Befogadó falu”
[szerkesztés]- 2004-ben indult a „Befogadó falu” program, elsőként Tarnabodon a Magyar Máltai Szeretetszolgálat és a Tutor Alapítvány közreműködésével. A szociális programban hajléktalan családok költöztek a település házaiba, kaptak lehetőséget az újrakezdésre, az önálló otthon megteremtésére.
- Elektronikai bontóüzem: 2006-ban hozta létre a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Befogadás Közhasznú Társaság Tarnabodon. Az üzem mintegy 600 tonna elektronikai eszközt bont szét évente, alacsony képzettségű helyi lakosoknak ad munkát. Az üzemet 2020. január 1-jétől átvette a Glia Kft., amelyet 2021-ben pályázat keretében felújított és jelenleg is üzemeltet, számos helyi lakost foglalkoztatva.
- Mip Tanti Játszóház: 2007-ben a falu főterén álló bezárt kocsmát játszóházzá - alternatív napközbeni ellátássá - alakították. Nevét a Befogadó falu programot támogató holland Wilhelmina Johanna van Wetten-Rensen[halott link] asszonyról kapta. Itt folyik a helyi iskolások étkeztetése és délutáni szabadidős fejlesztése. Később a Játszóház továbbfejlesztésével a közösségi tér 2009-ben Ifjúsági Információs Ponttá majd 2010-ben Ifjúsági Információs és Tanácsadó Irodává vált.
- Máltai Óvoda és Általános Iskola: 2011-től a Magyar Máltai Szeretetszolgálat átvette az önkormányzattól a helyi oktatási intézményeket. Ez volt az első általános iskola és óvoda Magyarországon, amit a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Iskola Alapítvány üzemeltetett.
Publikációk az első befogadó faluról
[szerkesztés]- Otthonom, Tarnabod: Hajdú Eszter 2004-ben készített 55 perces dokumentumfilmje a Befogadó falu program első évében kísért 3 családot és betekintett a falu életébe.
- Otthon, álom, Tarnabod: Szuromi Rita 2007-ben kiadott 182 oldalas könyve a tarnabodi Befogadó falu programról.
A Felzárkózó Települések program[3]
[szerkesztés]Tarnabod, 2019-ben[4], az elsők között csatlakozott a Felzárkózó Települések Programhoz. A Felzárkózó Települések Program a diagnózisalapú felzárkóztatási stratégián alapszik[5]. A Felzárkózó Települések program[6] komponensei közül Tarnabod az, ahol a legtöbb szegmensben megvalósult már, vagy éppen megvalósítás alatt van valamilyen felzárkóztató projekt. Ez az, ami a programban résztvevő települések közül is kiemeli, a sajtó körében is egyre többet hangoztatott „mintafalu”[7][8], rangra emeli a települést. Tarnabod ezzel az innovációs felzárkóztató programok egyik kísérleti műhelyévé vált[9].
Nevezetességei
[szerkesztés]- Római katolikus templom: 1720-ban kezdték építeni. Barokk stílusú. Szent István király tiszteletére felszentelt. Egyhajós, keletelt, nyugati homlokzati tornyos, poligonális szentélyzáródású, a szentély felől kontyolt nyeregtetős templom. A szentély északi oldalán sekrestye. Csehboltozatos hajó és szentély. A hajó nyugati oldalán síkfödémes karzat. Berendezés: jellemzően 18. század vége, 20. század. Épült Szent-Mihályi Mihály boconádi plébános, illetve az egri püspökség költségén. 1779-ben renoválták, s tornyot építettek hozzá 1789-ben. 1802-ben a boltozatot gr. Almásy Pál költségén újjáépítették. 1840-ben, majd 1851-ben az Almásy család renováltatta. Műemlék.
- Páduai Szent Antal-szobor. A templom kertjében áll. Műemlék.
- Út menti kereszt: 1792-ben állították a jelenlegi iskola és népház között a jellegzetes kőkeresztet pléh Krisztussal. A keresztet 2011-ben a Magyar Máltai Szeretetszolgálat megbízására Németh Bertalan helyi művész újította fel, de a kőkeresztet néhány hónap múltán egy óriási vihar ledöntötte, széttörte. A kő talapzata és a pléhkrisztus megmaradt, amihez a kőkeresztet fakereszttel pótolták.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Kovács László (független)[10]
- 1994–1998: Kovács László (független)[11]
- 1998–2001: Kovács László (független)[12]
- 2001–2002: Pető Zoltán (független)[13][14]
- 2002–2006: Pető Zoltán (független)[15]
- 2006–2010: Pető Zoltán (MSZP)[16]
- 2010–2014: Pető Zoltán (MSZP)[17]
- 2014–2019: Pető Zoltán (független)[18]
- 2019–2023: Pető Zoltán (független)[19]
- 2023–2024: Pető Sándor (független)[1]
- 2024– :
A településen 2001. december 2-án időközi polgármester-választást tartottak,[13] mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége.[20] 2023. április 23-án ugyancsak időközi polgármester-választást kell tartani a községben, az előző polgármester 2023. január 23-án bekövetkezett halála miatt.[21][22]
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Kalicz Nándor régész, az MTA doktora, 1928. március 8-án itt született.
- Szalay Lajos világhírű, Kossuth-díjas grafikus édesanyja, Sike Karolin tarnabodi volt. A kis Lajos – későbbi beszámolói szerint – a gyerekkora legboldogabb időszakát itt töltötte. Az első rajzaiban rejlő tehetséget is a helyi tanító fedezte fel.
- Itt született Berényi Andrásné (szül. Nagy Rozália, 1887–1973) urasági cseléd, emlékíró.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 644 | 615 | 629 | 637 | 695 | 739 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 66%-a magyar, 34%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[23]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,4%-a magyarnak, 45,2% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (9,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,8%, református 2,1%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 26,4% (32,1% nem nyilatkozott).[24]
2022-ben a lakosság 92,7%-a vallotta magát magyarnak, 61,2% cigánynak, 0,4% németnek, 0,1% szlováknak, 3,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 16% volt római katolikus, 1,2% református, 0,6% görög katolikus, 5,6% egyéb keresztény, 0,9% egyéb katolikus, 54,4% felekezeten kívüli (21,4% nem válaszolt).[25]
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Tarnabod települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2023. április 23. (Hozzáférés: 2023. április 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ https://fete.hu/
- ↑ https://real.mtak.hu/167706/1/6-Lantos.pdf
- ↑ https://real.mtak.hu/122508/1/A%20diagn%C3%B3zisalap%C3%BA%20felz%C3%A1rk%C3%B3z%C3%A1si%20strat%C3%A9gia.pdf
- ↑ https://jogkodex.hu/doc/6466049
- ↑ https://kormany.hu/hirek/a-felzarkozo-telepulesek-program-tarnabodi-modellje-egyedulallo
- ↑ https://demokrata.hu/magyarorszag/csoda-tarnabodon-705054/
- ↑ https://www.glia.hu/tarnabod/tarnabod20.php
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ a b A 2001. december 2-án tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. december 2. (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 8.)
- ↑ Tarnabod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 12.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ Elhunyt Tarnabod polgármestere. heol.hu, 2023. január 23. (Hozzáférés: 2023. február 12.)
- ↑ Két településen tartanak ma időközi önkormányzati választásokat. index.hu (2023. április 23.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
- ↑ Tarnabod Helységnévtár
- ↑ Tarnabod Helységnévtár