Görcsönydoboka
Görcsönydoboka | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Mohácsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Troszt József (független)[1] | ||
Irányítószám | 7728 | ||
Körzethívószám | 69 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 329 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 38,91 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 9,51 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Görcsönydoboka weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Görcsönydoboka témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Görcsönydoboka (németül: Ketschinge-Tuwoke[3]) község Baranya vármegyében, a Mohácsi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Mohácstól északra helyezkedik el, a Baranyai-dombság keleti részén, Somberek nyugati szomszédjában, a Csele-patak mellett.
A mai települést alkotó, egykor különálló két falu ma is jól láthatóan elkülönül egymástól, Cselegörcsöny a nagyobb és északabbra fekvő településrész, míg Cseledoboka az előbbi központjától bő egy kilométerre délkeletre helyezkedik el.
Megközelítése
[szerkesztés]Zsáktelepülés, így közúton csak egy útvonalon érhető el: az 56 124-es számú mellékúton, mely Somberek lakott területének északi szélén ágazik ki nyugat felé a Mohácsot Pécsváraddal összekötő 5606-os útból, és a görcsönyi településrész központjában ér véget; onnan tovább Cseledobokára csak egy alsóbbrendű, önkormányzati út vezet.
Története
[szerkesztés]Görcsönydoboka két külön település, Cselegörcsöny (németül Ketsching) és Cseledoboka (németül Tuwoke) volt egymás szomszédságában, a Csele-patak mellett. A két falu 1944-ben Görcsönydoboka néven egyesült. A településekről az első adat 1015-ből való; ekkor a pécsváradi apátság alapítólevelében a dobokai kőbánya nagy útját említik.
1295-ös adat Dobokai Miklóst említi, aki ekkor Óvári Konrád szolgálatában állt. 1323-ban Pál két szerviensét említik. 1329-ben a Dobokai nemesek osztozkodtak: rokonuk István fia Vizlo dobokai és nyavalyádi birtokát kettéosztották. 1331-ben a Dobokai nemesek birtoka volt, akik a megye közéletében 1281 és 1330 között szerepeltek. 1332-ben Görcsönynek és Dobokának is említik plébániáját.
A török időkben a falvak elnéptelenedtek, sokáig pusztán álltak.
A 18. század elején szerbek, majd németek telepedtek le itt.
2001-ben lakosságának 26,4%-a német nemzetiségűnek vallotta magát.
Idegen elnevezései
[szerkesztés]Görcsöny településrész német neve Ketsching, Dobokáé Tuwoke. A település hivatalos horvát neve a mohácsi horvátok által használt Duboka, de a mohácsi és a lánycsóki horvátok által használt Garčin illetve Gerčin is elterjedt volt.[4]
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Troszt József (független)[5]
- 1994–1998: Troszt József (független)[6]
- 1998–2002: Troszt József (független német kisebbségi)[7]
- 2002–2006: Troszt József (független német kisebbségi)[8]
- 2006–2010: Troszt József (független)[9]
- 2010–2014: Troszt József (független)[10]
- 2014–2019: Troszt József (független)[11]
- 2019–2024: Troszt József (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 363 | 374 | 370 | 337 | 334 | 334 | 329 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,3%-a magyarnak, 0,5% horvátnak, 56% németnek, 0,5% románnak, 0,5% szerbnek mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 75,3%, református 3,7%, felekezeten kívüli 2,7% (16,7% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 82,3%-a vallotta magát magyarnak, 35,3% németnek, 0,3% horvátnak, 1,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (15,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 54,5% volt római katolikus, 2,1% református, 1,2% evangélikus, 0,3% görög katolikus, 5,1% felekezeten kívüli (36,8% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]Cselegörcsöny falurész római katolikus temploma 1800-ban épült késő barokk stílusban. Szent Flórián tiszteletére szentelték fel. Egy mellette induló gyalogúton érhető el a kálvária. A cseledobokai templom később épült.
Képek
[szerkesztés]-
A kálvária
-
A dobokai templom
-
A községháza
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013 május 26)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 24.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Görcsönydoboka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 12.)
- ↑ Görcsönydoboka Helységnévtár
- ↑ Görcsönydoboka Helységnévtár
Források
[szerkesztés]- Györffy György: Baranya vármegye