Lóbab
Lóbab | ||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Termesztett példány levelekkel és virágokkal
| ||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||
Vicia faba L. | ||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lóbab témájú médiaállományokat és Lóbab témájú kategóriát. |
A lóbab (Vicia faba) a hüvelyesek (Fabales) rendjébe, ezen belül a pillangósvirágúak (Fabaceae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
[szerkesztés]A lóbab eredeti előfordulási területe manapság már nem ismert. A kutatók szerint vagy Észak-Afrika, vagy talán Ázsia nyugati és déli részei - talán Irán és Afganisztán - lehetnek az őshazái. Ma már világszerte termesztik.[1][2]
Megjelenése
[szerkesztés]A növény szára felálló és 50-180 centiméter magas. A vége tompa, nem hegyes; a keresztmetszete négyszögletes. A levele 10-25 centiméter hosszú és szárnyas, a 2-7 levélke szürkészöld színű. Más bükkönyöktől eltérően a lóbabnak nincsenek indái, mellyel rákússzon a szomszédos növényekre vagy tárgyakra. A virága 1-2,5 centiméter hosszú és 5 fehér szirom alkotja. A szárnyszirmokon fekete pont is látható.[3] Vörös virágú változata is létezik; ezt nemrég sikerült megmenteni a kihalástól.[4] A virágai erős és édeskés illatot bocsátanak ki, ami sokféle megporzót, főképp a méhféléket vonzanak magukhoz.[5] A hüvelytermése széles és bőrszerű tapintású, fiatalon zöld, de idősödve feketés-barnává válik. Az eredeti változat termése 5-10 centiméter és 1 centiméter átmérőjű, azonban az újabb termesztett változatok hüvelyei 15-25 centiméter hosszúak és 2-3 centiméter szélesek is lehetnek. Mindegyik hüvelyben 3-8 mag található. A mag, ez esetben bab a kerektől az oválisig változik, a vadonban 5-10 milliméter átmérőjű, a termőföldeken pedig 20-25 milliméter hosszú, 15 milliméter széles és 5-10 milliméter vastag. A lóbab diploid kromoszómaszáma 2n=12 (hat homológ pár). Ezek közül a centromer elhelyezkedése alapján öt pár akrocentrikus, egy pedig metacentrikus.
Életmódja
[szerkesztés]A vadon termő változata igen szívós, jól tűri a sós és az agyagos talajokat is, bár a vályogtalajt kedveli. Földcsuszamlások ellen, hegy- és domboldalakra ültethető. Mint hüvelyesnövény, megköti a nitrogént a talajban. Legfőbb kártevői a fekete levéltetű (Aphis fabae), az Orobanche crenata nevű vajvirágféle, valamint az Uromyces viciae-fabae var. viciae-fabae és a Botrytis fabae gombák.
Termesztése
[szerkesztés]1. ![]() |
1713 |
2. ![]() |
1403 |
3. ![]() |
1128 |
4. ![]() |
646 |
5. ![]() |
635 |
6. ![]() |
250 |
7. ![]() |
211 |
8. ![]() |
173 |
9. ![]() |
158 |
10. ![]() |
103 |
– | |
55. ![]() |
0,002 |
.. | |
Föld összesen | 7628 |
A lóbab egy nagyon fontos és népszerű élelmiszer az egész világon. 2021-ben a lóbabot több mint 60 országban termesztették, és az éves termés mennyisége meghaladta a 7,9 millió tonnát.
A világ legnagyobb lóbab termelői közé tartozik Oroszország, Kína, Etiópia, Egyesült Királyság és Ausztrália. Ezek az országok a 2021-es termelésük alapján az első öt helyen álltak. 2021-ben Oroszország, Kína és Etiópia az éves termés több mint felét (60%) adták a világ lóbab termelésének.
Képek
[szerkesztés]-
A növény
-
A virágai,
-
hüvelytermései
-
és babjai
-
Rajz a növény különböző részeiről
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Helstosky, Carol. Food Culture in the Mediterranean. Greenwood Publishing Group, 7. o. (2009). ISBN 0313346267
- ↑ Itoh, Makiko, "Springtime beans aim for the sky", The Japan Times
- ↑ Core Historical Literature of Agriculture. Chla.library.cornell.edu. (Hozzáférés: 2013. április 30.)
- ↑ Daughter of the Soil. Daughter of the Soil. [2011. október 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. április 30.)
- ↑ NSW Agriculture 2002 - Honeybees in faba bean pollination
- ↑ http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC%7Cpublisher=United Nations, Food and Agriculture Organization, Statistics Division (FAOSTAT)
Források
[szerkesztés]- Vicia faba at Purdue University
- Alternative Field Crops Manual at Purdue University
- Linnaeus, C. von 1753. Species Plantarum, Tomus II: 737.
- Vicia faba at the Euro+Med PlantBase
- USDA, ARS, Germplasm Resources Information Network. Vicia faba in the Germplasm Resources Information Network (GRIN), U.S. Department of Agriculture Agricultural Research Service.
- Cubero, J. I. & Suso, M. J. (1981). Primitive and modern forms of Vicia faba. Kulturpflanze 29: 137–145.
- Perrino, P. et al. (1991). Chemotaxonomic relationship among species of Vicia section Faba. Feddes Repert. 102: 319–334.
- Duc, G. et al. (2010). Diversity maintenance and use of Vicia faba L. genetic resources. Field Crops Res. 115: 270–278.
- Vicia faba L. Plants of the World Online
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Vicia faba című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.