Orahovljani (Mrkonjić Grad)
Orahovljani | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Entitás | Szerb Köztársaság |
község | Mrkonjić Grad |
Jogállás | falu |
Körzethívószám | (+387) 50 |
Népesség | |
Teljes népesség | 48 fő (2013)[1] |
Népsűrűség | 27,6 fő/km²[2] |
Földrajzi adatok | |
Terület | 11,42 km² |
Időzóna | Közép-európai (UTC+1) CEST (UTC+2) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Orahovljani (szerbül: Ораховљани) falu Bosznia-Hercegovinában, Bosanska krajina területén, a Szerb Köztársaságban, Mrkonjić Grad községben.
Fekvése
[szerkesztés]Bosznia-Hercegovina közép-nyugati részén, Banja Lukától légvonalban 40, közúton 52 km-re délnyugatra, községközpontjától légvonalban 14, közúton 20 km-re északnyugatra, a Dinári-hegységben, a Dimitor-hegység keleti lábánál, 728 méteres magasságban, a Đon-patak felső folyása mentén található. A falu vízben gazdag, számos forrása és vízfolyása van, köztük a Sardima, a Ciganski és a Vučinovac patakok. Tőle északra halad át a Bihácsot Jajcával összekötő E761-es számú főút.
Népessége
[szerkesztés]Nemzetiségi csoport | Népesség 1991[3] |
Népesség 2013[3] |
---|---|---|
Szerb | 457 | 48 |
Bosnyák | 0 | 0 |
Horvát | 0 | 0 |
Jugoszláv | 0 | 0 |
Egyéb | 6 | 0 |
Összesen | 463 | 48 |
Története
[szerkesztés]A Banja Luka és Mrkonjić Grad közötti hegyvidék a középkori zemljaniki plébániához tartozott, amelyet II. Prijezda bosnyák bán 1287-ből származó oklevele említ. Az oklevélben a település „Egeheua” (azaz Orahova) néven található.[4] Zmijanje[5] a Jajcától északra fekvő Orbász-völgy várainak elesésével 1527-1528-ban oszmán uralom alá került. Az 1540-ig tartó első időszakban ezt a területet a Bródi kádilukhoz tartozó Vrhovina náhijéhez csatolták, majd az 1535-1540 közötti időszakban, amikor az oszmánok átkeltek a Száván, Zmijanje a Boszniai szandzsákba tartozó Kobaši kádilukhoz tartozott. A helyzet lecsendesedésével a Zmijanje náhije különvált. Először az 1541-es defterben említik a Kobaši kádiluk részeként. 1592-től a Banja Luka-i kádilukban volt. Az oszmán uralom első éveiben a Zmijanje náhije magába foglalta a Vrbas és a Szana folyók közötti teljes területet, valamint délen a Mrkonjić Grad feletti Kozare, Dimitor és Lisina hegyeket. Kicsit később a Trijebovoi náhije, mely Mrkonjić Grad környékén feküdt, levált róla. Egyes adatok szerint a 16. század közepétől származó összeírásokban szereplő lakosok ortodoxok voltak.[6]
A falu 1878-ig tartozott az Oszmán Birodalomhoz, majd az Osztrák-Magyar Monarchia része lett. A monarchia szétesésével 1918-ben előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd 1929-től a Jugoszláv Királyság része. 1945-től a szocialista Jugoszlávia része volt. Jugoszlávia megszállása után a falu a Független Horvát Állam (NDH) része lett, majd nem sokkal ezután megkezdődött a szerb lakosság lázadása az új hatalommal szemben, melyet a szerbek elleni usztasa támadások követtek. 1942 végén itt jött létre a VII. krajinai partizánhadosztály.[7]
A településen az 1991-es népszámlálás adatai szerint 463-an éltek. A település 1995 szeptemberéig a boszniai szerb katonai egységek ellenőrzése alatt állt. Lakossága a horvát hadsereg közeledtére elmenekült. A boszniai háborút lezáró daytoni békeszerződés rendelkezése alapján az ország területét felosztották a Bosznia-hercegovinai Föderáció és a boszniai Szerb Köztársaság között, ennek során a település a Boszniai Szerb Köztársasághoz és Mrkonjić Grad községhez került.
Nevezetességei
[szerkesztés]Szent Márk apostol és evangélista tiszteletére szentelt pravoszláv temploma egyhajós, keletelt épület, sokszögű apszissal és a nyugati homlokzat feletti, hagymakupolás harangtoronnyal.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://www.statistika.ba/?show=12&id=20362
- ↑ http://www.statistika.ba/?show=12&id=20362
- ↑ a b Popis 2013 u BiH – Mrkonjić Grad (bosnyák nyelven). statistika.ba. (Hozzáférés: 2024. május 26.)
- ↑ Župa Zemaljnik i stara nahija Zmijanje. infobiro.ba . (Hozzáférés: 2024. május 29.)
- ↑ So where is this Zmijanje?. zmijanje.design . (Hozzáférés: 2024. június 30.)
- ↑ Zmijanje i zmijanci. poreklo.rs . (Hozzáférés: 2024. június 30.)
- ↑ Устанак. (Hozzáférés: 2007. szeptember 20.)
További információk
[szerkesztés]