Pritz Pál
Pritz Pál | |
![]() | |
Prof. dr. Pritz Pál | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1944. augusztus 8. (80 éves) Budapest |
Ismeretes mint | történész |
Nemzetiség | magyar |
Iskolái | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pritz Pál témájú médiaállományokat. |
Pritz Pál (Budapest, 1944. augusztus 8. –) magyar történész, az MTA doktora, az ELTE Bölcsészettudományi Kar Történeti Intézete Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszékének egyetemi magántanára. Kutatási területe a 20. századi magyar külpolitika, külpolitikai gondolkodás, nemzetközi kapcsolatok története. Oktatási területe a 20. századi magyar történelem.
Életpálya
[szerkesztés]Szülei: Pritz Pál (1907–1988), Lehner Aranka (1913–2001).
Gyermekei: Helga (1974–), Balázs (1976–).[1]
Német származású, magyar tudatú családban nevelkedett. Szülei iparosemberek voltak. Édesapja asztalosmester, édesanyja pedig műhímzőnő volt. Gyerekéveit a pestújhelyi szülői házban élte. Kisiskolás korában a pestújhelyi Doktor Sándor Általános Iskolába járt. Történelem iránti érdeklődése már ekkor megmutatkozott. Az újpesti Könyves Kálmán Gimnáziumban érettségizett.[2]
Egyetemi tanulmányait – előző évben előfelvételt nyert jelentkezőként – 1963-ban kezdte az ELTE BTK-n magyar–történelem szakon, diplomáját történelem–tudományos szocializmus szakon szerezte (1968).[3] Az egyetem évei alatt nagy hatást gyakoroltak rá: Hahn István, H. Balázs Éva, Szabad György és Dolmányos István.[4]
1969 augusztusától 2006 végéig az MTA központi apparátusában dolgozott.
Tudományszervező/tudománypolitikai munkája mellett végezte történeti kutatásait. Történelemszemlélete formálódására Pamlényi Ervin volt a legnagyobb befolyással.[5][6]
A kieli találkozó (1938) forráskritikai feldolgozásával doktorált 1973-ban summa cum laude fokozattal.[7] A kandidátusi értekezésében hazánk külpolitikájának Gömbös Gyula kormányfősége (1932–1936) alatti szakaszát dolgozta fel. A fokozatot 1979-ben szerezte meg.[8] A munka megírásához 1975–1978-ban a Tudományos Minősítő Bizottság ösztöndíjas aspiránsa az MTA Történettudományi Intézetében.[9] Az MTA doktora címet 2000-ben az 1999-ben megjelent "Pax Germanica" című munkájával szerezte.[10]
Levéltári kutatásokat folytatott Budapesten, Bécsben, Potsdamban[11], Bonnban, Koblenzben, Münchenben és Bernben. Hazai konferenciákon kívül előadott többek között Dortmundban, Göttingenben, Otzenhausenben,[12] Moszkvában, Bécsben,[13][14] Grazban,[15] Brühlben, Jyväskylä-ban,[16][17] Lendván,[18] Bloomingtonban, Ulmban, Katowice-ben, Kolozsváron[19] és Szatmárnémetiben[20].
Tudományszervezői, kutatói munkája mellett az ELTE-n egyetemi gyakornokságát[21] követően több szakaszban mellékállásban (1975 után egyetemi adjunktus,[22][23][24] később tudományos kutatóként megbízott előadó,[25][26] 1988-tól címzetes egyetemi docens[27][28][29][30][31]), majd 2008–2013 között főállásban oktatott. 1996-ban habilitál,[32] 1997-ben magántanári címet kap. Megalakulásától, 1994-től tanít a történelemtudományi doktori iskolában[33]. 2008–2013 között az alap- és mesterszakon is oktat. Előtte bő évtizeden át magyar diplomáciatörténetet ad elő a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem, majd jogutódja kebelében szervezett BIGIS-en (Budapest Institute for Graduate International and Diplomatic Studies).[33] Az ELTE doktori képzéséhez kapcsolódóan 2013-tól a Teadélutánok c. havonta megrendezett műhelybeszélgetés-sorozat életre hívója[34] (ezt 2019 őszétől az Akadémiai Klub Egyesület keretén belül folytatja Történész Teadélutánok címmel)[35].
30-nál több könyvön szerepel szerzőként, társszerzőként, szerkesztőként a neve.
Kiemelkedő tudományos életművét[36] 2023 novemberében Eötvös József-koszorúval ismerte el az MTA Elnöksége.[37]
Kötetei
[szerkesztés]- Magyarország külpolitikája Gömbös Gyula miniszterelnöksége idején, 1932–1936; Akadémiai, Budapest, 1982
- Az új Magyarország 40 éve. Társadalom, politika, gazdaság, kultúra. Tudományos ülésszak. Budapest, 1984. december 10-12.; Kulcsár Kálmán, Pritz Pál; Akadémiai, Budapest, 1985
- Bárdossy László a népbíróság előtt; sajtó alá rend., bev., jegyz. Pritz Pál; Maecenas, Budapest, 1991
- Iratok a magyar külügyi szolgálat történetéhez, 1918–1945; vál., szerk., jegyz. Pritz Pál; Akadémiai, Budapest, 1994
- Magyar diplomácia a két háború között. Tanulmányok; Magyar Történelmi Társulat, Budapest, 1995
- Gergely Jenő–Pritz Pál: A trianoni Magyarország, 1918–1945; Vince, Budapest, 1998
- Pax Germanica. Német elképzelések Európa jövőjéről a második világháborúban; Osiris, Budapest, 1999
- Bárdossy László; Elektra Kiadóház, Budapest, 2001 (Élet-kép sorozat)
- A Bárdossy-per; Kossuth, Budapest, 2001 (Híres politikai perek)
- A Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózata; fel. szerk. Teplán István, Pritz Pál; MTA, Budapest, 2002
- Magyarország helye a 20. századi Európában. Tanulmányok; szerk. Sipos Balázs, Zeidler Miklós, Pritz Pá; Magyar Történelmi Társulat, Budapest, 2002
- The war crimes trial of Hungarian prime minister László Bárdossy (A Bárdossy-per); angolra ford. Thomas J. DeKornfeld, Helen D. Hiltabidle; Social Science Monographs–Center for Hungarian Studies and Publications–Columbia University Press, Boulder–Wayne–New York, 2004 (East European monographs)
- Az a "rövid" 20. század. Történetpolitikai tanulmányok; Magyar Történelmi Társulat, Budapest, 2005
- Magyar külpolitikai gondolkodás a 20. században. A VI. Hungarológiai Kongresszus, Debrecen, 2006. augusztus 22-26., szimpóziumának anyaga; szerk. Pritz Pál, Sipos Balázs, Zeidler Miklós; Magyar Történelmi Társulat, Budapest, 2006
- Az objektivitás mítosza? Hazánk és a nagyvilág. 20. századi metszetek; Magyar Történelmi Társulat, Budapest, 2011
- Emlékirat és történelem. A VII. Hungarológiai Kongresszus (Kolozsvár, 2011. augusztus 22-27.) azonos című paneljének anyaga; szerk. Horváth Jenő, Pritz Pál; Magyar Történelmi Társulat–Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, Budapest, 2012
- A relativizálás elfogadhatatlansága. Hazánk és a nagyvilág. Újabb tanulmányok; Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, Budapest, 2016
- 100 év. A Trianoni Magyarország képes története; Kossuth, Budapest, 2020
- Történelem és nemzet; BTK Történettudományi Intézete–Magyar Történelmi Társulat–Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság, Budapest, 2023
Egyetemi tanulmányok, végzettség
[szerkesztés]- 1963–1968 ELTE Bölcsészettudományi Kar történelem–tudományos szocializmus szak
Tudományos előmenetel
[szerkesztés]- 1973 bölcsészdoktor
- 1979 a történelemtudományok kandidátusa
- 1988 címzetes docens
- 1996 habilitáció
- 1997 magántanár
- 2000 az MTA doktora
Munkahelyek
[szerkesztés]- 1968–1969 az ELTE oktatója
- 1969–1970 az MTA Filozófiai és Történettudományi Osztályának főelőadója[1]
- 1970–1975 és 1978–1984 az MTA Központi Hivatala Társadalomtudományi Főosztályának főelőadója; 1982–1984 között főtanácsosa[38][39]
- 1975–1978 az MTA Történettudományi Intézetében aspiráns[1]
- 1984–1987 az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszékének tudományos főmunkatársa
- 1988–1993 az MTA Központi Hivatala (1991– Titkárság) Társadalomtudományi Főosztályának helyettes vezetője[40]
- 1993–2006 ugyanott főosztályvezető[41][42][43]
- 2008–2013 az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszékének tudományos tanácsadója
Tudományszervező tevékenység
[szerkesztés]- 1995–2000 Országos Kiemelésű Társadalomtudományi Kutatások Kollégiumának (1997– Kuratóriumának) titkára[44][45]
- 2007–2010 MTA közgyűlési képviselő[46]
- 1993–1995 Akadémiai Kutatóhelyek Bizottságának titkára[1]
- 1995–2006 Akadémiai Kutatóhelyek Tanácsának titkára[47][48][49]
- 1993–2002 Jelenkortörténeti Bizottság titkára[1]
- 1986–1999[50][51] és 2003–2007 a Magyar Történelmi Társulat igazgatóválasztmányának tagja[52]
- 2006-tól a Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság alelnöke[53]
- 1986–2007, 2011–2015 a Századok szerkesztőbizottsági tagja[54][1]
- 2004–2007 a Századok szerkesztőbizottságának elnöke[55][56]
- 2002–2015 Külügyi Szemle szerkesztőbizottságának,[53] majd 2011-től a tudományos tanácsadó testületének tagja
- 2005-től a Múltunk tudományos tanácsadó testületének tagja[53]
Díjak
[szerkesztés]- Munka Érdemrend ezüst fokozata (1981)[57]
- A Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztje (2003)[58]
- Eötvös József-koszorú (2023)[37]
Főbb művei
[szerkesztés]Önálló kötetek |
---|
|
Kötetek társszerzőként |
---|
|
Szerkesztett kötetek |
---|
|
Válogatott tanulmányok |
---|
|
Viták |
---|
|
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f Integrációs törekvések Közép- és Kelet-Európában. Budapest: Teleki László Alapítvány, 313. o. (1997)
- ↑ Eőry Áron (2018). „„Egy nagyon szép, kellemes, családias, boldogságos gyerekkorom volt”. Interjú Pritz Pál történésszel Pestújhelyről”. Helyem–Házam–Palotám IV (4), 2–11. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1968/69, 203. o.
- ↑ (2012) „„Roppant jó érzés fogott el, amikor megtudtam, hogy történelemóra is lesz". Interjú Pritz Pállal, az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszék professzorával”. Modern Magyarország (1), 265. o.
- ↑ Pamlényi Ervin. Pályák és irányok. Historiográfiai és művelődéstörténeti tanulmányok.. Budapest: Akadémiai Kiadó, 257–258. o. (1989)
- ↑ Pritz Pál (2017). „Pamlényi Ervin és a Századok.”. Századok 151 (1), 17–24. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1973/74, 316. o.
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 795. o. (1980)
- ↑ (2012) „„Roppant jó érzés fogott el, amikor megtudtam, hogy történelemóra is lesz". Interjú Pritz Pállal, az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszék professzorával”. Modern Magyarország (1), 269. o.
- ↑ „Tájékoztató a Magyar Tudományos Akadémia Doktora cím odaítéléséről”, Akadémiai Értesítő, 2000. június 16., 52. oldal
- ↑ (1971) „Krónika (1970. január 1-től 1970. december 31-ig)”. A Magyar Tudományos Akadémia Filozófiai és Történettudományok Osztályának Közleményei (1-2), 204. o.
- ↑ (1993) „Konferenciák külföldön magyar résztvevőkkel”. Politikatudományi Szemle (1), 195. o.
- ↑ Nyulásziné Straub Éva (1996). „Tudományos ülés a badeni egyezmény 70. évfordulóján”. Levéltári Közlemények (1), 215. o.
- ↑ Fazekas István (1996). „Hetven éves a badeni egyezmény”. Levéltári Szemle (2), 49. o.
- ↑ Kaiser Eszter. „Kisebbségek a pannon térségben”, Vas Népe, 1999. július 8., 12. oldal
- ↑ Szulovszky János. „Etnicitás, kultúra, vallás és hatalom. A magyarságtudomány(ok) finnországi csúcstalálkozója”, Magyar Nemzet, 2000. augusztus 11., 14. oldal
- ↑ Pomogáts Béla (2001). „Kongresszus Jyväskyläben”. Európai Utas (3), 78. o.
- ↑ B. L.. „Történelmi konferencia a Horthy-korszakról”, Népújság, 2002. május 30., 5. oldal
- ↑ Bödők Gergely (2013). „Emlék, emlékirat, történelem. Beszámoló a Kolozsvárott megrendezett VII. Hungarológiai Kongresszusról”. Századok (3), 806–807. o.
- ↑ Sárándi Tamás (2012). „Beszámoló a Kisebbségek a Kárpát-medencében címmel megtartott konferenciáról”. Századok (1), 263–267. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1968/69, 80. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1975/76, 316. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1978/79, 159. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1979/1980, 126. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1985/86, 164. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1986/87 1987/88, 142. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1988/89, 30., 124. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1989/90, 112. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1990/91, 140. o.
- ↑ Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Értesítője 1991/92, 127. o.
- ↑ Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Tanrend (kurzuskínálat) az 1994 tavaszi félévre, 174. o.
- ↑ „Habilitált doktorokról szóló tájékoztató”, Művelődési Közlöny, 1996. július 31., 1253. oldal
- ↑ a b (2012) „„Roppant jó érzés fogott el, amikor megtudtam, hogy történelemóra is lesz". Interjú Pritz Pállal, az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszék professzorával”. Modern Magyarország (1), 274. o.
- ↑ Modern Magyarország - az ELTE BTK Új- és Jelenkori Magyar Történeti Doktori Programja folyóiratának Archívuma. (Hozzáférés: 2023. március 7.)
- ↑ Akadémiai Klub Egyesület - Asztaltársaságok. (Hozzáférés: 2023. március 7.)
- ↑ A Magyar Tudomány Ünnepének megnyitója (2023.11.03.) - Élő közvetítés 1:10:16-tól. (Hozzáférés: 2023. november 16.)
- ↑ a b 200 éves Bolyai János geometriája, a semmiből teremtett új, más világ – Elkezdődött a Magyar Tudomány Ünnepe. (Hozzáférés: 2023. november 4.)
- ↑ „Személyi hírek”, Magyar Hírlap, 1982. március 17., 9. oldal
- ↑ „Személyi hírek”, Magyar Hírlap, 1984. augusztus 4., 4. oldal
- ↑ „Személyi hírek”, Magyar Hírlap, 1988. január 21., 6. oldal
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 269. o. (1997)
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 339. o. (2001)
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 414. o. (2006)
- ↑ „Alapító okirat”, Akadémiai Értesítő, 1997. június 17., 65. oldal
- ↑ „Az Országos Kiemelésű Társadalomtudományi Kutatások Közalapítvány Alapító Okirata”, Magyar Közlöny, 2001. április 12., 2982. oldal
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 423. o. (2009)
- ↑ „Az Akadémiai Kutatóhelyek Tanácsa 1995. május 29-i ülésének (AKT 5/95.) állásfoglalásai”, Akadémiai Értesítő, 1995. július 21., 145. oldal
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 341. o. (2001)
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 417. o. (2006)
- ↑ (1991) „A Magyar Történelmi Társulat tisztújító közgyűlése (1991. április 13.)”. Századok (5-6), 591. o.
- ↑ Rozsnyói Ágnes (1995). „Beszámoló a Magyar Történelmi Társulat 1995. május 20-án megtartott tisztújító közgyűléséről”. Századok (5), 1217. o.
- ↑ Illés Gabriella (2003). „A Magyar Történelmi Társulat tisztújító közgyűléséről”. Századok (6), 1484. o.
- ↑ a b c A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 365. o. (2009)
- ↑ A Magyar Tudományos Akadémia Almanachja. Budapest: Akadémiai Kiadó, 269. o. (1991)
- ↑ (2004) „Beszámoló a Magyar Történelmi Társulat Gyöngyösön, 2004. március 27-én megtartott rendes évi közgyűléséről”. Századok (4), 961. o.
- ↑ (2007) „Beszámoló a Magyar Történelmi Társulat 2007. május 12-én megtartott tisztújító közgyűléséről”. Századok (4), 1073–1074. o.
- ↑ „Személyi rész”, Magyar Közlöny, 1981. április 18., 378., 381. oldal
- ↑ „Személyi rész”, Magyar Közlöny, 2003. augusztus 29., 7845. oldal
Források
[szerkesztés]- Pritz Pál saját honlapja
- Magyar Közigazgatási Lexikon 1996. Főszerk. Kiss Elemér. Budapest Magyar Hivatalos Közlönykiadó 1997. 531.
- MTI Ki kicsoda 2009. Főszerk. Hermann Péter. Budapest MTI, 2008. 894.
- MTA Köztestületi tagok
- „Roppant jó érzés fogott el, amikor megtudtam, hogy történelem óra is lesz.” Interjú Pritz Pállal. Modern Magyarország 1: (2012) 263–277.
- Napút – Irodalmi, kulturális folyóirat 2014. december, 91–92.
- Nálunk gyakran a nincsenek állnak össze valamikké. Beszélgetés Pritz Pál történésszel, az MTA doktorával, az ELTE magántanárával. Élet és Irodalom 2020. augusztus 7.
- Publikációs listája a Magyar Tudományos Művek Tárában
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Károlyi Mihály és a köztársaság. (Elhangzott a Kossuth Klubban 2010. október 27-én.)
- Magyarország története 1914-1945. (2009/2010-es tanévben tartott előadássorozat az EPER Rádión)
- Megszálló magyar csapatok a Szovjetunióban 1. rész Archiválva 2023. február 4-i dátummal a Wayback Machine-ben (ATV CSATT 2013. március 15.)
- Megszálló magyar csapatok a Szovjetunióban 2. rész Archiválva 2023. február 4-i dátummal a Wayback Machine-ben (ATV CSATT 2013. március 15.)
- Europa und Ungarn 1914–1945 (Elhangzott a budaörsi Heimatmuseum szervezte konferencián 2013. október 5-én.)
- A 2. világháború és Magyarország. Pritz Pállal beszélget Földes György. (Pacsirta Rádió, Történelem Ma 2014. március 18.)
- Jászi Oszkár helye a magyar történelemben (Pritz Pál előadása a Jászi Oszkár emlékkonferencián, 2015. március 7.)
- Vajon tényleg helytartó volt-e Dr. Veesenmayer Ödön 1944-ben Magyarországon? (Pritz Pál előadása az Európa 1944–1945 c. konferencián, 2020. december 12.)
- 80 éve lépett be hazánk a II. világháborúba (Vitaest a Rubicon Intézet szervezésében, 2021. június 10.)
- Gyurgyák János: Elveszett illúziók – megtalált történelem (Könyvbemutató és vitaest a Rubicon Intézet szervezésében, 2021. augusztus 31.)
- A magyar holokausztkutatás legújabb eredményei (Konferencia a Clio Intézet szervezésében, 2022. október 19.)
- Volt-e alternatíva? Magyarország a második világháborúban (Vitaest a Mathias Corvinus Collegium szervezésében, 2022. október 25.)
- Úri utcából száműzött beszélgetések 12. (Emlékidéző interjú a Politikatörténeti Intézet szervezésében, 2023. február 28.)
- Zsidópolitika a Kállay-kormány idején (Zoom-előadás a Pillanatképek – Nyitott akadémia a II. világháború történetéről c. sorozatban az MTA II. Világháború Története Albizottság szervezésében, 2023. december 14.)