Bukovina
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į patikimus šaltinius. |
Ukrainos istorinis regionas: Bucovina / Буковина | |
---|---|
![]() | |
Šalis | Rumunija (Sučavos apskritis), Ukraina (Černivcių sritis) |
Herbas | ![]() |
Tautos | rumunai, ukrainiečiai |
Miestai | Černivciai, Sučava |
![]() | |
Bukovina istorinis regionas Rumunijos ir Ukrainos sudėtyje |
Bukovina (rumun. Bucovina, ukr. Буковина, vok. Buchenland) – istorinė sritis dabartinės Rumunijos ir Ukrainos teritorijose, tarp Karpatų kalnų ir Dniestro vidurupio,[1] buvusio istorinio regiono – Moldavijos kunigaikštystės – dalis.
Geografinė padėtis
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Dabartiniais laikais Bukovinos šiaurinę dalį apima Ukrainos Černivcių srities didesnioji vakarinė dalis, o Rumunijoje pietinę Bukovinos dalį apima Sučavos apskrities didesnioji šiaurės vakarinė dalis, įskaitant Sučavos miestą. Į rytus nuo Bukovinos yra Besarabijos, o šiaurės vakaruose – Galicijos istorinė sritis. Bukovinos istorinis regionas pietvakariuose ribojasi su Transilvanija. Didesniąją pietvakarių dalį apima Rytų Karpatų kalnai.
Pavadinimo kilmė
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pavadinimas slaviškos kilmės (rus. k. бук 'bukas'). Pavadinimas pradėtas oficialiai vartoti tik nuo 1775 m., kai teritorija atiteko Austrijos Habsburgams.
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Romos imperijos laikais tai buvo Dakijos teritorija, V a. atkeliavo avarai, V-VI a. – slavai. X-XI a. vėlesnės Bukovinos žemės priklausė Kijevo Rusiai, vėliau buvo Haličo-Volynės kunigaikštystės dalis, susilpnėjus pastarajai, trumpai valdė Vengrija.
XIV a. viduryje Bukovina buvo Moldavijos kunigaikštystės dalis (sostinė Sučava). Būtent tuo metu Steponas III Didysis pastatė gražiausius šio krašto vienuolynus (Moldoviţa, Putna, Suceviţa, Voroneţ). Į teritoriją tuo metu pretendavo ir Lenkija, kuri surengė keletą karo žygių.
Nuo XVI a. teritoriją okupavo Osmanų imperija, nuo 1769 m. – Rusijos imperija, 1774 m. – Austrija. Pagal Bukarešto sutartį 1812 m. šiaurinė Bukovinos dalis atiteko Rusijai. Nuo 1849 m. – Bukovinos hercogystė Austrijos sudėtyje.
Po Pirmojo pasaulinio karo Bukovina kartu su Besarabija atiteko Rumunijai. 1940 m. šiaurinę Bukovinos dalį okupavo Tarybų Sąjunga; okupuota teritorija vėliau prijungta prie Ukrainos TSR.
Demografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]1940 m. duomenimis, Bukovinoje gyveno apie 100 000 Bukovinos vokiečių, taip pat gyventa vengrų. 2001–2002 m. duomenimis, pietinėje dalyje dominuoja rumunai, šiaurinėje – ukrainiečiai bei negausios rusų, lenkų ir žydų bendruomenės.
Galerija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]-
Bukovinos kraštovaizdis palei Bistricos upę prie Prislopo perėjos
-
Bukovina Austrijos-Vengrijos sudėtyje, pažymėta skaičiumi - 2
-
Bukovinos hercogystės herbas
-
Bukovinos tautinė sudėtis 1930 m.
-
Pietų ir Šiaurės Bukovinos tautinė sudėtis 2001-2002 m.
-
Bukovinos padalijimas 1940 m. birželio 28 d.
-
Pietinė Bukovinos dalis dabar priklauso Rumunijai
Taip pat skaitykite
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
|
|