Niobis
Niobis (Nb) | |
---|---|
![]() | |
Periodinė grupė | |
Atomo numeris | 41 |
Išvaizda | |
Atomo savybės | |
Atominė masė (Molinė masė) |
92,90638(2) а.m.v. (g/mol) |
Atomo spindulys |
146 pm |
Jonizacijos energija (pirmas elektronas) |
652,1 kJ/mol (eV) |
Elektronų konfigūracija |
[Kr] 4d4 5s1 |
Cheminės savybės | |
Kovalentinis spindulys |
134 pm |
Jono spindulys |
? pm |
Elektroneigiamumas |
1,6 (pagal Polingą) |
Elektrodo potencialas |
? |
Oksidacijos laipsniai |
? |
Termodinaminės savybės | |
Tankis |
8,57 g/cm³ |
Šiluminė talpa |
? J/(K·mol) |
Šiluminis laidumas |
53,7 W/(m·K) |
Lydymosi temperatūra |
2742 K |
Lydymosi šiluma |
26,9 kJ/mol |
Virimo temperatūra |
5015 K |
Garavimo šiluma |
690,1 kJ/mol |
Molinis tūris |
10,84 cm³/mol |
Kristalinė gardelė | |
Kristalinė gardelė |
? |
Gardelės periodas |
? Å |
Niobis (anksčiau angliškai vadintas kolumbiu) – 41-as cheminis elementas periodinėje lentelėje, metalas, žymimas Nb.
Niobis yra retas, minkštas, pilkas bei elastingas metalas, randamas pirochlore, euksenite, kolumbite. Šis elementas pirmiausia buvo rastas pastarajame minerale ir dėl šios priežasties buvo pavadintas kolumbiu.
Pramonėje niobis yra įvairių plieno lydinių sudedamoji dalis. Šis metalas naudojamas branduolinėje pramonėje, elektronikoje, optikoje ir juvelyrikoje.
Gryno niobio gamtoje niekada nebūna, tačiau jo junginių galima rasti Kanadoje, Brazilijoje, Nigerijoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Rusijoje.
Pavadinimo kilmė
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Niobis buvo aptiktas kaip sudedamoji tantalo rūdų dalis, o senovės graikų sakmėse Niobė buvo pusdievio Tantalo dukra.
Tantalas kurį laiką buvo vadintas kolumbiu (columbium), kadangi jo atradėjas anglas Č. Hačetas elementą 1801 m. aptiko iš Amerikos atvežtame minerale kolumbite (Ameriką atrado keliautojas Kolumbas). Tačiau 1802 m. švedas Ekebergas kolumbite aptiko dar vieną naują elementą – tantalą. 1844 m. vokietis G. Rozė Bavarijos kolumbite irgi aptiko kolumbį, tačiau pavadino niobiu, kuris 1950 m. ir priimtas kaip norminis pavadinimas, nors iki tol anglai ir amerikiečiai rinkosi kolumbio variantą.
Panaudojimas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Apskaičiuota, jog 2006 m. iš 44 500 iškasto niobio tonų 90% jo buvo panaudota aukštos klasės plieno gamybai,[1] kurie naudojami reaktyvinių turbinų gamybai. Niobis taip pat yra naudojamas radiotechnikoje bei kompiuterių gamyboje.
Literatūra
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Bronius Matulis, Vitalijus Janickis. Metalai, metaloidai ir nemetalai. Kaunas: Technologija, 2010, 112–113 p. ISBN 978-9955-25-862-9.
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Papp, John F. „Niobium (Columbium ) and Tantalum“ (PDF). USGS 2006 Minerals Yearbook. Nuoroda tikrinta 2008-09-03.