Gimė 11 vaikų šeimoje. Savanoriu įstojo į Lietuvos kariuomenę, dalyvavo nepriklausomybės kovose su bermontininkais, buvo sužeistas. Kaip savanoris gavo 15 ha žemės, prisipirkęs dar tiek pat, Giedrių kaime įkūrė pavyzdinį ūkį. Buvo abstinentas, su paskaitomis prieš alkoholizmą apvažinėjo visą Lietuvą.
1920–1927 m. saugumo policijos valdininkas. 1927–1931 m. Kriminalinės policijos valdybos direktoriaus asmeninis sekretorius. 1931–1934 m. Valstybės saugumo policijos viršininkas. 1933 m. eksternu baigė Kauno suaugusiųjų gimnaziją. 1934–1940 m. LR Vidaus reikalų ministerijos Valstybės saugumo departamento direktorius.[1][2]
1940 m. birželio 13 d. atleistas iš pareigų. Neatlaikiusi Maskvos spaudimo Lietuvos Vyriausybė sutiko, kad birželio 15 d. Kazys Skučas ir Augustinas Povilaitis būtų suimti (vad. Butajevo byla).[3] Abu iš Vokietijos pasienio buvo nuvežti į Kauną ir uždaryti į VI forto kalėjimą, tuomet vadintą drausmės batalionu, čia tardyti. 1941 m. birželio 23 d. SSRS Aukščiausiojo Teismo karinė kolegija nuteisė jį mirties bausme. 1941 m. liepos 12 d. sušaudytas Maskvos Butyrkų kalėjime. 1993 m. reabilituotas.[4]
Neramios dienos: sukilimai Lietuvoje nuo nepriklausomybės atgavimo iki šių metų [1939] sausio mėn. 1 dienos. – Kaunas: Atmintis, 1996. – 29 p.: portr. – ISBN 9986-760-00-3
Čikagos Šv. Kazimiero lietuviškose kapinėse pastatytas simbolinis atminimo paminklas (skulpt. Ramojus Mozoliauskas)
1991 m. Kazimierui Skučui ir Augustinui Povilaičiui prie buvusios LR Vidaus reikalų ministerijos pastato Kaune atidengta paminklinė lenta, sukurtas televizijos filmas
Paminklo Augustinui Povilaičiui fragmentas.1992 m. liepos 12 d. Žaliakalnyje ant namo (Perkūno al. 55) atidengta memorialinė lenta su bareljefu (skulpt. Bronius Zalensas)
1994 m. Aleksoto mikrorajone, Birutėje, jo vardu pavadinta gatvė.
1994 m. lapkričio 13 d. Veiveriuose, Kančių kalnelyje, Kazimiero Skučo ir Augustino Povilaičio atminimui atidengtas ir pašventintas stogastulpis
1998 m. Pašvenčio kaime pastatytas paminklinis akmuo [6]