Elzė Galnaitytė
Appearance
Elzė Galnaitytė | |
---|---|
Gimė | 1929 m. vasario 5 d. Rotuliai, Jurbarko valsčius |
Mirė | 2013 m. (~84 metai) |
Veikla | kalbininkė |
Organizacijos | Vilniaus universitetas |
Pareigos | Rusų kalbos katedros vedėja |
Partija | 1959 m. SSKP |
Išsilavinimas | filologijos mokslų daktarė |
Alma mater | 1953 m. Vilniaus universitetas |
Elzė Galnaitytė (1929 m. vasario 5 d. Rotuliuose, Jurbarko valsčiuje – 2013 m.[1]) – Lietuvos kalbininkė.
Biografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]1953 m. baigė Vilniaus universitetą. 1961 m. filologijos mokslų kandidatė.[2]
1957–1993 m. Vilniaus universiteto dėstytoja; 1970–1975 m. Rusų kalbos katedros vedėja; nuo 1967 m. docentė. Tyrė veiksmažodžio veikslus, rusų ir lietuvių kalbų tipologiją, vertimo problemas.[3][4]
Bibliografija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Lietuvių kalbos gramatika, t. 2, 1971 m., viena autorių
- Mokyklinis rusų-lietuvių kalbų frazeologijos žodynas: apie 1350 frazeologinių vienetų / Elzė Galnaitytė, Juozas Pikčilingis, Marija Sivickienė. – Kaunas: Šviesa, 1983. – 336 p.: iliustr.
- Mokyklinis lietuvių-rusų kalbų frazeologijos žodynas: apie 1400 frazeologinių junginių / Elzė Galnaitytė, Juozas Pikčilingis, Marija Sivickienė (iliustr. Justas Tolvaišis). – Kaunas: Šviesa, 1989. – 349 p.: iliustr. – ISBN 5-430-00415-4
- Rusų-lietuvių, lietuvių-rusų kalbų žodynas: apie 24 000 + 26 000 žodžių. – Vilnius: Žodynas, 2001. – 799 p. – ISBN 9986-465-52-4
- Rusų-lietuvių, lietuvių-rusų kalbų žodynas. – Vilnius: Žodynas, 2002. – 431 p. – ISBN 9986-465-55-9
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ Algirdas Sabaliauskas. Elzė Galnaitytė. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2004-08-20. Nuoroda tikrinta 2023-07-31.
- ↑ http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=G&sritis=H Archyvuota kopija 2016-04-27 iš Wayback Machine projekto.
- ↑ Jonas Balkevičius. Elzė Galnaitytė. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 567
- ↑ Algirdas Sabaliauskas. Elzė Galnaitytė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 367 psl.