Delftas skats
Delftas skats | |
---|---|
![]() | |
Mākslinieks |
Jans Vermērs ![]() |
Gads | 1660s |
Medijs |
eļļas krāsa, audekls ![]() |
Kustība |
Nīderlandes glezniecības zelta laikmets, baroks ![]() |
Izmēri | 96.5 cm (38.0 in)[4] × 115.7 cm (45.6 in)[4] |
Atrašanās vieta |
Mauricheisa, Nīderlande ![]() |
Īpašnieks |
Pīters van Reivens, Abraham Dissius, Magdalēna van Reivena, Jacob Dissius ![]() |
Inventāra nr. |
92 ![]() |
Identifikatori | RKDimages ID: 52503 |
Delftas skats (nīderlandiešu: Gezicht op Delft) ir Jana Vermēra aptuveni 1660.–1661. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Nīderlandiešu mākslinieka dzimtās pilsētas glezna ir viena no populārākajām viņa gleznām[6] un tapusi laikā, kad pilsētas ainavas nebija pārāk bieži sastopamas. Šī ir viena no trijām zināmajām Vermēra gleznām, kurās attēlota Delfta. Divas citas ir "Mazā iela" un pazudusī glezna "Māja Delftā".[7] Puantilisma tehnikas izmantošana norāda uz to, ka tā tapusi pēc "Mazās ieliņas".
Gleznošanas materiāli
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Tehniskā analīze[8] uzrāda, ka Vermērs gleznai izmantojis ierobežotu pigmentu skaitu: svina balto, dzelteno okeru, dabīgo ultramarīnu un sarkano alizarīnu kā galvenos pigmentus.[9] Toties gleznošanas tehnika ir ārkārtīgi detalizēta un rūpīga.[10]
Mantojums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]2011. gadā glezna tika attēlota uz zelta un sudraba piemiņas monētām, ko izdeva Nīderlandes Karaliskā naudas kaltuve.[11] Glezna pieminēta arī Marsela Prusta romānā "Zudušo laiku meklējot". Prusts bija liels Vermēra cienītājs un viņam īpaši patika šī glezna. Viņam piedēvēts citāts:
"Kopš muzejā Hāgā ieraudzīju Delftas skatu, es zinu, ka esmu redzējis skaistāko gleznu pasaulē".[12]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ https://beckchris.wordpress.com/visual-arts/best-works-of-art-of-all-time-the-critics-picks-part-1/; Make Lists, Not War.
- ↑ https://rkd.nl/explore/images/52503; pārbaudes datums: 9 jūlijs 2022.
- ↑ https://beckchris.wordpress.com/visual-arts/art-history-101-part-2-1600-present/; Make Lists, Not War; pārbaudes datums: jūnijs 2020.
- ↑ 4,0 4,1 https://www.mauritshuis.nl/nl-nl/verdiep/de-collectie/kunstwerken/gezicht-op-delft-92/; pārbaudes datums: 3 janvāris 2017.
- ↑ https://rkd.nl/en/explore/images/52503; pārbaudes datums: 12 februāris 2023.
- ↑ Leonard J. Slatkes. Vermeer and his contemporaries. Abbeville Press, 1981. gada 16. jūlijs. 40. lpp. ISBN 978-0-89659-195-0. Skatīts: 2010. gada 18. jūnijs.
- ↑ John Michael Montias. Vermeer and His Milieu: A Web of Social History. Princeton University Press, 1991. gada 1. janvāris. 200. lpp. ISBN 978-0-691-00289-7. Skatīts: 2010. gada 18. jūnijs.
- ↑ Kuhn, H. A Study of the Pigments and Grounds used by Jan Vermeer. Reports and Studies in the History of Art, 1968, 154–202
- ↑ Johannes Vermeer, 'View of Delft', ColourLex
- ↑ Arthur K. Wheelock Jr. and C. J. Kaldenbach, Vermeer’s View of Delft” and His Vision of Reality, Artibus et Historiae, Vol. 3, No. 6 (1982), pp. 9–35
- ↑ «New Coins Pay Homage to Dutch Artwork and the Old Dutch Masters». Coin Update. 2011. gada 15. aprīlis. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2017. gada 21. augustā. Skatīts: 2017. gada 9. septembrī.
- ↑ Gabrielle Townsend. Proust's Imaginary Museum (angļu). Peter Lang, 2008-01-01. ISBN 9783039111244.
Bibliogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Walter A. Liedtke. Vermeer and the Delft School. Metropoles mākslas muzejs, 2001. ISBN 978-0-87099-973-4.
- Arthur K. Wheelock Jr. and C. J. Kaldenbach, "Vermeer’s View of Delft and His Vision of Reality", Artibus et Historiae, Vol. 3, No. 6 (1982), pp. 9–35.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Delftas skats.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- http://kalden.home.xs4all.nl/verm/view/Vermeer_main.html
- Johannes Vermeer, View of Delft, ColourLex
- Janson, J., Critical Assessments: View of Delft, tīmekļa vietne Essential Vermeer. Esejas par šo gleznu no vairākiem Vermēra darbu pētniekiem
|