Viljams Lorenss Bregs
| ||||||||||||||
|
Sers Viljams Lorenss Bregs (angļu: Sir William Lawrence Bragg, dzimis 1890. gada 31. martā, miris 1971. gada 1. jūlijā) bija britu fiziķis. 1915. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā kopā ar savu tēvu Viljamu Henriju Bregu par darbu kristālu struktūras analīzē ar rentgenstaru palīdzību.[1]
Dzimis 1890. gada Adelaidā, Austrālijā, Adelaidas Universitātes matemātikas un fizikas profesora ģimenē. 1912. gadā Bregs atklāja rentgenstaru difrakcijas likumu. 1915. gadā Bregs 25 gadu vecumā ieguva Nobela prēmiju fizikā, kļūstot par gados visjaunāko Nobela prēmijas laureātu.
1941. gadā Viljams Lorenss Bregs tika iecelts bruņinieku kārtā.
No 1948. gada Viljams Lorenss Bregs sāka interesēties par olbaltumvielu uzbūves pētījumiem. Ar viņa atbalstu tika izveidota zinātnieku grupa, kas bioloģijas problēmu risināšanā izmantoja fizikas metodes. Brega vadītās Kavendiša laboratorijas Kembridžas Universitātē zinātnieki Džeimss Votsons un Frānsiss Kriks 1953. gadā atklāja DNS struktūru.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «The Nobel Prize in Physics 1915». Nobel Foundation.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viljams Lorenss Bregs.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)
- Viljama Lorensa Brega biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
![]() | Šī zinātnieka biogrāfija ir nepilnīga. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
Apbalvojumi | ||
---|---|---|
Priekštecis: Makss fon Laue |
Nobela prēmija fizikā kopā ar Viljamu Henriju Bregu 1915 |
Pēctecis: Čārlzs Barkla |
|