Ina Druviete
Ina Druviete | |
---|---|
![]() 2011. gada 17. oktobris. Deputāte Ina Druviete dod svinīgo solījumu. | |
Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministre | |
Amatā 2004. gada 2. decembris — 2006. gada 7. aprīlis | |
Prezidents | Vaira Vīķe-Freiberga |
Premjerministrs | Aigars Kalvītis |
Priekštecis | Juris Radzevičs |
Pēctecis | Baiba Rivža |
Amatā 2014. gada 22. janvāris — 2014. gada 5. novembris | |
Prezidents | Andris Bērziņš |
Premjerministrs | Laimdota Straujuma |
Priekštecis | Vjačeslavs Dombrovskis |
Pēctecis | Mārīte Seile |
11. Saeimas deputāte | |
Amatā 2011. gada 17. oktobris — 2014. gada 23. janvāris | |
Prezidents | Andris Bērziņš |
Premjerministrs | |
10. Saeimas deputāte | |
Amatā 2010. gada 2. novembris — 2011. gada 16. oktobris | |
Prezidents | Valdis Zatlers |
Premjerministrs | Valdis Dombrovskis |
9. Saeimas deputāte | |
Amatā 2006. gada 7. novembris — 2010. gada 2. novembris | |
Prezidents | Valdis Zatlers |
Premjerministrs | |
8. Saeimas deputāte | |
Amatā 2002. gada 5. novembris — 2004. gada 16. decembris | |
Prezidents | |
Premjerministrs | |
| |
Dzimšanas dati |
1958. gada 29. maijā![]() ![]() |
Tautība | latviete |
Politiskā partija |
Jaunais laiks Pilsoniskā savienība Vienotība |
Dzīvesbiedrs(-e) | Jānis Druvietis |
Profesija | filoloģe |
Augstskola | Latvijas Valsts universitāte |
![]() |
Ina Druviete (dzimusi 1958. gada 29. maijā Rīgā) ir latviešu filoloģe un politiķe. 8., 9., 10. un 11. Saeimas deputāte. Latvijas izglītības un zinātnes ministre (2004–2006, 2014). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle.
Dzīvesgājums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Dzimusi 1958. gada 29. maijā Rīgā inženierzinātņu doktora Pētera Blinkena un valodnieces Ainas Blinkenas ģimenē. Mācījās Rīgas 55. vidusskolā, tad Rīgas 49. vidusskolā.[1] 1981. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātē. 1985. gadā ieguva filoloģijas zinātņu kandidāta grādu par disertāciju "Kārļa Mīlenbaha zinātniskās darbības nozīme latviešu literārās valodas normu attīstībā"; 1992. gada 25. septembrī nostrifikācijas kārtībā ieguva filoloģijas doktora (Dr. philol.) zinātnisko grādu. 1992. gadā kļuva par LU Latviešu valodas institūta vadošo pētnieci. Papildinājās 1993. gadā Stokholmā un Oslo, 1995. gadā Roskildē. 1996. gadā ieguva habilitētā filoloģijas doktora (Dr. habil. philol.) zinātnisko grādu par habilitācijas darbu "Latviešu valodas sociolingvistiskā situācija (izpētes metodes un raksturojums: statistika, psiholoģija, politika)". 1996./1997. gadā I. Druviete kā Fulbraita stipendiāte papildinājās Pitsburgas universitātē. 1997. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes profesori. No 2015. līdz 2024. gadam Druviete bija LU prorektore humanitāro un izglītības zinātņu jomā.
Politiskā darbība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Latvijas Republikas 8.–11. Saeimas deputāte, Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdētāja, Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētāja (2002–2014). No 2004. līdz 2006. gadam un 2014. gadā Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministre.
- 2002.—2008. gadā: partijā Jaunais laiks, no kuras ievēlēta 8. un 9. Saeimā
- 2008. gadā: izstājās no JL un iestājas jaundibinātajā partijā Pilsoniskā savienība
- no 2011. gada: partija "Vienotība"
Darbi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Значение научной деятельности Карла Миленбаха для развития норм латышского литературного языка: диссертация на соискание ученой степени кандидата филологических наук: 10.02.02 - языки народов СССР (латышский язык). Ригаː Акад. наук Латв. ССР. Ин-т яз. и лит. им. А. Упита 1985. - 192 с.
- Latviešu valodas sociolingvistiskā situācija: (izpētes metodes un raksturojums: statistika, psiholoģija, politika): disertācija habilitētā filoloģijas doktora grāda iegūšanai. Rīgaː Latviešu val. inst. 1996. - 259 lp.
- Sociolinguistic situation and language policy in the Baltic States. Rīga: Latvijas Universitāte, 2000. - 44 lpp.
- I. Druviete, M. Gavriļina. Minoritātes bērni latviešu mācībvalodas skolās = Дети национальных меньшинств в школах с латышским языком обучения. Rīga: Puse Plus, 2003.-52 lpp.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ina Druviete |
|
|
|
|
|
- 1958. gadā dzimušie
- Rīgā dzimušie
- "Jaunā laika" politiķi
- Pilsoniskās savienības politiķi
- "Vienotības" politiķi
- Latvijas izglītības un zinātnes ministri
- 8. Saeimas deputāti
- 9. Saeimas deputāti
- 10. Saeimas deputāti
- 11. Saeimas deputāti
- Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdētāji
- Latvijas filologi
- Sociolingvistika
- Latvijas Universitātes absolventi
- Latvijas Universitātes darbinieki
- Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenie locekļi
- Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri