Indras pagasts
Indras pagasts | |
---|---|
![]() | |
Novads: | Krāslavas novads |
Centrs: | Indra |
Kopējā platība:[1] | 130,1 km2 |
• Sauszeme: | 126,1 km2 |
• Ūdens: | 4,1 km2 |
Iedzīvotāji (2024):[2] | 725 |
Blīvums (2024): | 5,8 iedz./km2 |
![]() |
Indras pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Piedrujas, Kalniešu un Robežnieku pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Verhņadzvinskas rajonu.
Daba
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Hidrogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Upes: Gorodiščes upīte (Izovka), Krutovka, Seļica.
Ezeri: Baltais ezers (Beloje), Dolgojes ezers, Garais ezers, Izovas ezers, Krakļinka, Krugļeņkoje, Maksimovas ezers, Melnezers (Čornoje), Ostrovnas ezers, Saveiku ezers.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Pēc miera līguma ar Krieviju noslēgšanas 1920. gada augustā Pridruiskas (Piedrujas) pagasts (Придруйская) un daļa Suškovas pagasta (Сушковская; baltkrievu: Сушкі), kas arī tika piedalīta pagastam, no Drisas apriņķa tika pievienoti Daugavpils apriņķim Latvijā[4]. Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Indras pagasta teritorijā atradās Balbinavas un Dvorčānu muižas.[5]
1939. gadā Daugavpils apriņķa Piedrujas pagastu (platība 1935. gadā - 164,86 km²) pārdēvēja par Indras pagastu (1937. gadā 6793 iedzīvotāji), kas aizņēma tagadējo Indras un Piedrujas pagastu teritoriju.
1945. gadā pagastā izveidoja Dvorčānu, Indras, Ķeļavas, Kuzmiņu, Piedrujas un Voicuļevas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Krāslavas rajona Indras ciemam 1950. gadā pievienoja likvidēto Kuzmiņu ciemu, 1961. gadā - likvidēto Voicuļevas ciemu.[6]
1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Indras pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā. Pagasts aizņem bijušā Piedrujas (Indras) pagasta ziemeļdaļu.
Iedzīvotāji
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Iedzīvotāju skaita izmaiņas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.[7]
|
|
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Apdzīvotās vietas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Lielākās apdzīvotās vietas ir Indra (pagasta centrs), Auguļi, Baltā, Bārtuļi, Berniški, Breimani, Butkanova, Čaplinščina, Cīņģeļi, Dalidova, Dargeļeva, Dedevizovščina, Ganusova, Geidāni, Gorodišče, Janeļeva, Karklinova, Kazinci, Kelova, Kikovščina, Kļasi, Kuzmuni, Lapoški, Maksimova, Masiški, Melnā, Naktjunova, Ostrovna, Peļši, Petrovščina, Rusakova, Saveiki, Savenci, Semjoški, Šnokova, Udinova, Vaicuļeva, Vaivodi, Zareki.
Saimniecība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Transports
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Izglītība un kultūra
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 30 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.07.2010.
- ↑ Daugavpils apriņķis. Dzīve un darbs. 1937. Arhivēts 2019. gada 2. septembrī, Wayback Machine vietnē. 125.lpp.
- ↑ Latviešu konversācijas vārdnīcas XIV. sējuma 28092-28097 slejas. Rīga, 1936. gads
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ OSP
![]() | Šis ar Latvijas pagastiem saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|