Peitavas iela
Peitavas iela | |
---|---|
| |
![]() | |
Pamatinformācija | |
Pilsēta |
![]() |
Priekšpilsēta | Centra rajons |
Apkaime | Vecrīga |
Garums | 109 m[1] |
Vēsturiskie nosaukumi |
|
Joslu skaits | 1 |
Segums | bruģis |
Celtnes | |
![]() |
Peitavas iela ir iela Rīgas Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kalēju ielu un beidzas krustojumā ar Mārstaļu ielu.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Iela pastāv no 1568. gada, tās senākais nosaukums – Rēzes vai Rēzenes iela (de Rehse strate), kas radies no dzimtas, kurai ielas galā piederēja Rēzes sēta. Blakus tai esošos aizsargmūra vārtus un torni sauca par Rēzes vārtiem un Rēzes torni. Kad Rīgas brīvpilsētas laikā namīpašumus šeit ieguva Peitavu dzimta (Peutow), kādā 1577. gada dokumentā parādījās Peitavu ielas (de Peutowenstrate) nosaukums. No 17. gadsimta līdz 1861. gadam dēvēta par Mazo Peitavu ielu, lai atšķirtu no Lielās Peitavu ielas (tagadējās Alksnāja ielas).
18. gadsimtā Peitavu ielā 9/11 Johans Cukerbekers uzcēla greznu namu, kurā notikušas pirmās brīvmūrnieku ložas “Ziemeļzvaigzne” sanāksmes. Ēkas durvju portāla augšējā daļā redzams Cukerbekeru dzimtas ģerbonis. 1903. gadā pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta Peitavu ielā uzcēla sinagogu. Kopš 1923. gada ielu sauc par Peitavas ielu.[2] 1972. gadā Andra Caunes vadībā veica arheoloģiskus izrakumus, atsedzot viduslaiku ēku pamatus.
Ielu savienojumi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Peitavas iela ir savienota ar šādām ielām:
- Kalēju iela (T veida krustojums)
- Mārstaļu iela (T veida krustojums)
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Rīgas ielu pamatlielumi» (XLS). Atvērtie dati. Rīgas dome. 2016. gada 1. janvārī. Skatīts: 2016. gada 14. augustā.
- ↑ «Vecrīgas ielu katalogs: M - P». citariga.lv. Skatīts: 2019. gada 6. marts.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Peitavas iela.
![]() | Šis ar Rīgu saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |