Puzuris
Puzuris, lukturis, krīģis jeb spurgulis ir tradicionāls iekaramais telpu rotājums, kas gatavots, uz diega saverot niedru, salmu vai smilgu posmiņus un papildinot tos ar ēveļskaidām, dzīpariem, putnu spalvām un lupatu vai papīra gabaliņiem. Puzuris izplatīts ne vien Latvijā, bet arī daudzviet citur Ziemeļeiropā[1] (Lietuvā, Igaunijā, Somijā, Zviedrijā un Norvēģijā), Austrumeiropā (Krievijā, Ukrainā un Baltkrievijā) un Viduseiropā (Polijā un Vācijā).
Puzurus parasti iekar griestos lina vai vilnas diegā. Tie kārti arī virs bērna šūpuļa aizsardzībai pret ļaunajiem gariem vai vedībās virs līgavas un līgavaiņa galda. Bija ticējums, ja puzurs pārstāj griezties, mājās kāds drīz saslimšot vai pat miršot, kas daļēji skaidrojams ar optimālu gaisa apriti telpā.[1]
Mūsdienās puzurus galvenokārt pazīst kā Ziemassvētku rotājumus, tomēr senāk tos gatavoja no rudens līdz pavasarim un izmantoja arī daudzos citos svētkos. No svaigiem salmiem gatavotus puzurus izmantoja kā rudens vedību rotājumus, Lieldienās puzurus papildināja ar krāsainām olu čaumalām, bet Mārtiņos — ar gaiļa spalvām. Tie bija arī Meteņu rotājums, bet vēl, iespējams, puzurus gatavoja Apjumībās un Veļu laikā. Pēc svētkiem tos parasti sadedzināja un nākamajiem svētkiem gatavoja no jauna.[2] Pēc cita ticējuma, visus vecos puzurus sadedzināja tieši Lieldienās vai Jāņos.[1]
2021. gadā puzuri un to darināšana iekļauta Nacionālajā nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā.[3][4][5]
Galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]-
Ar krāsainiem ziediņiem rotāts poļu puzuris (poļu: pająk — 'zirneklis')
-
Somu puzuris (somu: lkihimmeli)
-
Ar Norvēģijas karodziņiem un eglīšu virtenītēm rotāts norvēģu puzuris (norvēģu: julekrone — 'Ziemassvētku kronis')
-
Ar krāsainiem ziediņiem rotāts ukraiņu puzuris (ukraiņu: Різдвяний павук — 'Ziemassvētku zirneklis')
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 1,2 "Aizmirstais salmu kroņlukturis". Druva. 2008. gada 20. decembris. Atjaunināts: 2020. gada 16. maijā.[novecojusi saite]
- ↑ Indra Petraševica, Nikolajs Petraševics. Ilze Antēna (redaktors) . Puzuri. Rīga : Jāņa sēta, 1993. 9. lpp. ISBN 9984-508-05-6. Skatīts: 2020. gada 16. maijā.
- ↑ «Zolīte, puzuri, saļmes Stērnīnē – papildināts Nemateriālā kultūras mantojuma saraksts». Latvijas Sabiedriskais medijs. 2021. gada 21. oktobris. Skatīts: 2021. gada 18. decembrī.
- ↑ «Zolīte, danči un puzuri – kultūras mantojuma sarakstā iekļauj jaunas vērtības». Delfi. 2021. gada 21. oktobris. Skatīts: 2021. gada 18. decembrī.
- ↑ «Kultūras mantojuma sarakstā iekļauj zolīti, cimdu adīšanu un puzurus». jauns.lv. 2021. gada 21. oktobris. Skatīts: 2021. gada 18. decembrī.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Puzuri |
- Puzuri un to darināšana Jelgavā / Latvijas Nacionālais nemateriālās kultūras mantojums 2021. 2021. gada 8. decembris. Jelgavas valstspilsētas pašvaldības iestāde „Kultūra”.
- Zane Bitmane (2016. gada 29. novembris). Video: Kā izveidot latvisko svētku rotājumu puzuri . Delfi.
![]() | Šis ar kultūru saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |