Demeter Lakatos
Demeter Lakatos | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1] ![]() Săbăoani, Județul Roman (antebelic), România ![]() |
Decedat | (62 de ani)[1] ![]() Săbăoani, Neamț, România ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | poet ![]() |
Limbi vorbite | limba maghiară[2] limba română ceangăiască[*] ![]() |
Activitate | |
Specie literară | poezie ![]() |
Semnătură | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
| ||||||||
Modifică text ![]() |
Demeter Lakatos (cunoscut ca László Demeter sau Mitică Lăcătușu; n. , Săbăoani, Județul Roman (antebelic), România – d. , Săbăoani, Neamț, România) a fost un poet român de origine ceangăiască, singurul care și-a compus opera în graiul nordic ceangăiesc.
Biografie
[modificare | modificare sursă]Tatăl său a fost fierar, iar în timpul Primului Război Mondial soldat în Armata Română, căzut în Transilvania în anul 1916, Demeter rămânând orfan de tată.[3] A absolvit cursurile primare în limba română la școala din satul natal. S-a calificat în profesia de lăcătuș[4] la Roman,[3] angajându-se la fabrica de zahăr din același oraș,[3] meserie pe care nu a practicat-o multă vreme.[4]
Între 1930 și 1937 a condus o grupare teatrală în Săbăoani unde erau interpretate piese proprii sau culese.[3] În 1938 a deschis un mic magazin.[3] O perioadă de timp a fost corespondentul ocazional al cotidianului Universul din București, apoi s-a întors în Moldova,[4][5] unde din 1948 a lucrat la o fabrică de mașini de treierat, iar din 1952 a fost inginer șef[3] și lăcătuș[4] la fabrica de unt din Roman, de unde s-a pensionat la începutul anilor 1970.[3] A mai lucrat la Fabrica de țevi din Roman.[4]
Activitatea literară
[modificare | modificare sursă]Nu a putut să învețe ortografia maghiară,[4] scriindu-și astfel poeziile în graiului ceangăiesc nordic aparținând limbii maghiare, cu o ortografie românească.[3]
În timpul cât a locuit la Cluj a luat contact cu scriitorul Jenő Dsida, care l-a ajutat în 1935 să-și publice prima poezie în limba maghiară în ziarul local Keleti Újság.[4][3][5] Câteva luni mai târziu a publicat o poveste populară. Operele sale au atras atenția etnografilor și lingviștilor maghiari, în poeziile sale existând prezentarea vieții tradiționale din Săbăoani, prin utilizarea arhaismelor maghiare ale graiului ceangăiesc de nord.[3] În urma recomandării scriitorului József Méliusz, Editura de Stat pentru literatură și artă (ESPLA) din București, unde Méliusz era directorul departamentului în limba maghiară, a intenționat să-i publice un volum în anul 1959.[5]
A fost descoperit de jurnalistul de origine turcă Seif Eddine Shawkat (Széfeddin Sefket Tibor bej)(hu)[traduceți], despre care a scris într-o publicație. Ulterior, și József Faragó(hu)[traduceți] l-a menționat într-un articol din ziarul Utunk în 1956,[5] motiv pentru care poeziile sale au căpătat o notorietate mai mare.[4]
Opere ale acestuia au fost publicate în Ungaria, România și Elveția.[6] Alte poezii i-au fost publicate în ziarele Adevărul, Steagul roșu etc. precum și în Tolna M. Népújság, Új Írás, Vigília și altele.[3] De-a lungul vieții a publicat peste 45 de poezii în ziare și reviste maghiare din Transilvania.[4] Conform propriilor declarații, a scris câteva mii de poezii în limba maghiară și română.[5] În limba română, în ziare a fost publicat doar ocazional.[5]
La cererea editurii Kriterion București, Attila T. Szabó(hu)[traduceți] și Árpád Farkas(hu)[traduceți] s-au ocupat de volumul planificat abia după moartea sa, intitulat Csángó stózs și publicat în 1986 la Budapesta.[5]
Asociația Culturală Ceangăiască „Lakatos Demeter” din Budapesta a fost înființată în 27 septembrie 1990.[7]
Stil literar
[modificare | modificare sursă]Poeziile sale, pe lângă valoarea lor estetică, sunt importante pentru că atestă o ruptură culturală față de Ungaria și Transilvania, datorată și unei lipse a unei educații în limba maghiară, situație prezentă și în restul satelor ceangăiești din Moldova. Astfel, Lakatos nu a putut învăța să scrie în limba maternă. Pot fi observate mai multe particularități dialectale în poeziile sale: forma sonoră a cuvintelor, conjugarea, formele cuvintelor și semnificația lor, structura propoziției.[3] Deși știa și folosea litera și sunetul cs, în scrierile sale apare un înlocuitor. O trăsătură străveche a versetelor sale este absența frecventă a unor determinanți.[3]
Graiul ceangăiesc de nord, utilizat de Lakatos, corespunde după cercetările lingvistului Loránd Benkő(hu)[traduceți] dialectului maghiar câmpean transilvănean (Mezőségi). Cum cel mai probabil prima apariție a ceangăilor în Moldova este localizată în secolul al XIV-lea, zona de câmpie a Transilvaniei fiind zona de origine a grupului nordic ceangăiesc, iar graiul utilizat de poet reprezintă cea mai veche formă a limbii maghiare în Moldova. În schimb, în grupul sudic s-au suprapus ulterior secui în mai multe valuri succesive.[8] Graiul se diferențiază mult de limba maghiară literară, nefiind influențat de mediul școlar maghiar, inexistent în Moldova la acea dată.[8] Se remarcă prin arhaisme, dezvoltări lingvistice interne specifice iar în cazul autorului, printr-o ortografie rudimentară.[9]
Maniera lui Lakatos de a îmbina legendele populare, adesea prezentând un erou principal, cu dialectul specific s-a mai observat în romanul Sándor Rózsa al lui Zsigmond Móricz și în seria Ábel a lui Áron Tamási.[10]
Textele poetului se remarcă prin unicitate în cultura maghiară, întrucât de-a lungul timpului a fost foarte dificil în a se găsi texte scrise care să reflecte un dialect local maghiar.[8]
Din această cauză, Demeter Lakatos este descris ca fiind un poet naiv, rezultat dintr-un grup maghiar incapabil să-și formeze proprii intelectuali devotați sentimentului de apartenență.[9]
- Csangu mese/Csángó mese
În graiul ceangăiesc nordic | În maghiara literară | ||
“ |
Det en kysi gyermek ultam |
Amikor én kicsi gyermek voltam | |
Mikor riutam regei koran |
Mikor ríttam reggel korán. | ||
Monta, „ziszten zegbe napa! |
Mondta: „Az Isten az égbe a napot |
|
Publicații
[modificare | modificare sursă]- Csángó strófák; ELTE–MTA Nyelvtudományi Intézet, 1986 (Magyar csoportnyelvi dolgozatok)
- Csángú strófák, selecție de poezii, Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem, Berna, 1988, ISBN: 3-85421-027-2
- Búcsú az ifjúságtul; publicat de Győző Libisch, republicat de Pál Péter Domokos; Áramlat, 1992
- Csángú országba, poezii, povești și scrisori, vol. II, îngrijit de Győző Libisch, Asociația Culturală Ceangăiască „Lakatos Demeter”, Budapesta, 2003, ISBN: 963-206-453-4
Titluri
[modificare | modificare sursă]- „Cavaler al Culturii Maghiare(hu)[traduceți]”, acordat postum la 22 ianuarie 2009.[11]
Note
[modificare | modificare sursă]A Pentru interpretarea textului s-a folosit dicționarul ceangăiesc-german „Wörterbuch des ungarischen moldauer nordcsángó-und des hétfaluer Csángódialektes” al lui Yrjö Wichmann, publicat de Bálint Csüry și Artturi Kannisto la Helsinki, 1936; „A moldvai csángó nyelvjárás atlasza I - II”, MNyTK(hu)[traduceți], Budapesta, 1991; o înregistrare pe bandă de magnetofon a poeziei; textul fonetic transcris de István Vöő în publicația „Magyar nyelvjárási szövegek” Cluj, 1970 și „Magyar nyelvjárási olvasókönyv” de Mihály Hajdú, Miklós Kázmér, Budapesta, 1974.[9]
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ a b c d Magyar Életrajzi Lexicon, accesat în
- ^ CONOR.SI[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ a b c d e f g h i j k l m lexikon.katolikus.hu. „Magyar Katolikus Lexikon > L > Lakatos”. Accesat în .
- ^ a b c d e f g h i arcanum.hu. „Lakatos Demeter, Mitica Lacatușu, családi neve Demeter László”. Accesat în .
- ^ a b c d e f g Balogh Edgár, Dávid Gyula; Romániai magyar irodalmi lexikon, I–IV. kötet (A-R), Kriterion Bukarest; Erdélyi Múzeum-Egyesület, Kolozsvár, 1981–2010 ISBN 963 200 508 2
- ^ Attila Hegyeli; Din Arini la Săbăoani, Asociația Maghiarilor Ceangăi din Moldova, 2004, ISBN: 973-0-03492-3, pag. 45
- ^ Péter Halász; „Megfog vala apóm szokcor kezemtől...” Tanulmányok Domokos Pál Péter emlékére, Lakatos Demeter Egyesület. Budapest, 1993, pp. 169-173
- ^ a b c Dezső Juhász; Lakatos Demeter a nyelvjárásórán, ELTE BTK Mai Magyar Nyelvi Tanszék, Budapest, 1995, pag. 201 ISBN 963 462 967 9
- ^ a b c Dezső Juhász; Lakatos Demeter a nyelvjárásórán, ELTE BTK Mai Magyar Nyelvi Tanszék, Budapest, 1995, pag. 202 ISBN 963 462 967 9
- ^ Dezső Juhász; Lakatos Demeter a nyelvjárásórán, ELTE BTK Mai Magyar Nyelvi Tanszék, Budapest, 1995, pag. 199 ISBN 963 462 967 9
- ^ vmmi.org, 24 ianuarie 2009. „A magyar kultúra lovagja: Bada István, Harmath Károly és Kátai Tibor”. Accesat în .