Horia Bonciu
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Horia Bonciu | |
Date personale | |
---|---|
Născut | ![]() Iași, România ![]() |
Decedat | (56 de ani) ![]() București, România ![]() |
Cauza decesului | cauze naturale (cancer) ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | viticultor[*] lingvist poet scriitor traducător ![]() |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Activitate | |
Pseudonim | Sigismund Absurdul ![]() |
Studii | Universitatea Humboldt din Berlin |
Modifică date / text ![]() |
Horia Bonciu - cunoscut și ca H. Bonciu - (n. , Iași, România – d. , București, România) este pseudonimul literar al lui Beniamin Haimovici, fiul lui Carol Haimovici și al Ghizelei, poet și prozator de avangardă al perioadei interbelice, asociat cu expresionismul, suprarealismul și postmodernismul.
Biografie artistică
[modificare | modificare sursă]S-a remarcat mai întâi prin poezie (debutează în 1932 cu volumul Lada cu năluci), apoi prin cele două romane de factură expresionistă, Bagaj... (1934) și Pensiunea doamnei Pipersberg (1936), care îi aduc consacrarea artistică, în mare parte postumă, dar și antipatiile criticilor tradiționaliști (Nicolae Iorga) la care se adaugă respingerile categorice ale ideologilor extremei drepte.
A frecventat cercurile artistice din Viena și Berlin, în calitate de corespondent al ziarului Rampa, familiarizându-se cu anumite tendințe literare ale vremii (neo-romantism, simbolism, expresionism). Nu și-a finalizat studiile universitare. Acuzat de pornografie, asemenea unor confrați cum ar fi Mircea Eliade, Geo Bogza sau Mihail Sebastian, i se intentează un proces de presă răsunător în 1937, dar numeroși intelectuali, în frunte cu Eugen Lovinescu, îi sar în apărare.[necesită citare]
Este citat de Mircea Cărtărescu în volumul Postmodernismul românesc drept unul dintre precursorii acestui curent literar.
Opere
[modificare | modificare sursă]- Lada cu năluci, 1932
- Eu și Orientul, 1933
- Poeme către Ead (după Anton Wildgans), 1933
- Bagaj Strania dublă existență a unui om în patru labe, 1934
- Pensiunea doamnei Pipersberg, 1936
- Brom, 1939
- Requiem, 1945
- Concert la contrabas. Poemele republicane, 1948 (netipărite)
Note
[modificare | modificare sursă]
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- [1] Arhivat în , la Wayback Machine.
- [2] Arhivat în , la Wayback Machine.
- [3] Arhivat în , la Wayback Machine.
Control de autoritate |
|
---|
- Nașteri în 1893
- Nașteri pe 19 mai
- Decese în 1950
- Decese pe 27 aprilie
- Artiști suprarealiști români
- Avangarda artistică românească
- Decadentism
- Decese cauzate de cancer
- Decese cauzate de cancer în România
- Decese în București
- Editorialiști români
- Evrei români
- Ieșeni
- Poeți evrei
- Poeți români din secolul al XX-lea
- Postmodernism
- Postmodernism în arealul limbii române
- Prozatori români
- Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
- Scriitori evrei de literatură fantastică
- Scriitori evrei români interziși de regimul Antonescu
- Scriitori expresioniști
- Scriitori români de literatură fantastică
- Scriitori români din secolul al XX-lea
- Scriitori postmoderniști români
- Scriitori suprarealiști români
- Suprarealism
- Suprarealiști români
- Articole cu suport bibliografic necorespunzător din februarie 2019
- Articole care necesită citări suplimentare
- Webarchive template wayback links
- Articole Wikipedia cu identificatori GND
- Articole Wikipedia cu identificatori LCCN
- Articole Wikipedia cu identificatori VIAF
- Articole Wikipedia cu identificatori WorldCat-VIAF
- Articole Wikipedia cu control de autoritate