Mavricij
Republika Mavricij République de Maurice Republic of Mauritius Repiblik Moris | |
---|---|
Himna: Motherland (»Domovina«) | |
![]() Lega otokov Republike Mavricij | |
Glavno mesto | Port-Louis |
Uradni jeziki | brez (de facto: angleščina, francoščina) |
Demonim(i) | Mavricijčan, Mavricijčanka |
Vlada | parlamentarna republika |
• predsednik | Prithvirajsing Roopun |
• predsednik vlade | Pravind Jugnauth |
Neodvisnost | |
• datum | 12. marca 1968 |
• republika | 12. marca 1992 |
Površina | |
• skupaj | 2040 km2 (169.) |
• voda (%) | 0,07 % |
Prebivalstvo | |
• ocena 2019[1] | 1.265.475 (158.) |
1.235.260 | |
• gostota | 618,24/km2 (21.) |
BDP (ocena 2023)[4] | |
• skupaj (nominal.) | 14,82 mrd. $ (143.) |
• skupaj (PKM) | 37,01 mrd. $ (139.) |
• na preb. (nominal.) | 11.751 $ (73.) |
• na preb. (PKM) | 29.349 $ (61.) |
Gini (2017) | 36,8[5] srednji |
HDI (2021) | 0,802[6] zelo visok · 68. |
Valuta | mavricijska rupija (MUR) |
Časovni pas | UTC +4 |
• poletni | ne uporabljajo |
Klicna koda | 230 |
Internetna domena | .mu |
Mavricij (tudi Mauritius, Mauricius in Mavricius;[7] francosko Maurice /mɔʀis/; mavricijskokreolsko Moris), uradno Republika Mavricij (francosko République de Maurice) je otoška država ob obali Afrike v jugozahodnem Indijskem oceanu, okrog 900 kilometrov vzhodno od Madagaskarja. Republika poleg otoka Mauritius obsega tudi otoke Cargados Carajos, Rodrigues in Agalega. Otok Mavricij je del Maskarenov in leži 200 km severovzhodno od francoskega otoka Reunion in 570 km zahodno-jugozahodno od otoka Rodrigues.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Otočje je bilo poznano arabskim trgovcem že v 10. stoletju. V posesti Portugalcev je od leta 1511 do 1598, ko so ga zasedli in naselili Nizozemci. Poimenovali so ga po princu Mauriceu Nassauskem. Pod francosko upravo (1715–1810) so ga preimenovali v Île de France. Leta 1810 so otok zasedli Britanci, ga po mirovnem sporazumu v Parizu leta 1814 anektirali in uvedli svoj kolonialni režim. Leta 1829 so na otok naselili najemniške delavce s Kitajske, po ukinitvi suženjstva 1834 pa še delavce z indijske podceline, katerih potomci danes predstavljajo večino prebivalstva.
Leta 1957 je Mavricij dobil omejeno avtonomijo, z uveljavitvijo splošne glasovalne pravice leta 1958 pa je postopno prevzemal oblast. Po parlamentarnih volitvah 7. avgusta 1967 je dobil popolno avtonomijo. Po zmagi koalicijskega Bloka strank za neodvisnost dne 12. marca 1968 je razglasil neodvisnost monarhije v okviru britanskega Commonwealtha. Po volitvah leta 1991 je dne 12. marca 1992 postal republika.
Geografija
[uredi | uredi kodo]Viri in opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Population and Vital Statistics – Year 2019«. Statistics Mauritius. Marec 2020. Pridobljeno 6. maja 2020.
- ↑ [1]
- ↑ [2]
- ↑ »World Economic Outlook Database, October 2023 Edition. (Mauritius)«. IMF.org. Mednarodni denarni sklad. 10. oktober 2023. Pridobljeno 17. oktobra 2023.
- ↑ »GINI index (World Bank estimate) – Mauritius«. Svetovna banka. Pridobljeno 1. julija 2020.
- ↑ »Human Development Report 2021/2022« (PDF) (v angleščini). United Nations Development Programme. 8. september 2022. Pridobljeno 8. septembra 2022.
- ↑ »Mauritius«. Fran/ePravopis. Pridobljeno 22. maja 2024.