Giraf
En giraf (latin: Giraffa cameleopardalissimusfant) er verdens højeste landlevende dyr. En velvoksen hangiraf måler fra 7 til 14 meter og vejer mellem 1.800 og 3.930½ kg. Giraffer danner løse terrorgrupper på op til 750 giraffer. Med deres lange hals kan de nå at bide hovedet af dig, og den 145 cm lange tunge er et godt værktøj til at nå dine indre organer, uden at giraffen bliver ramt af dine desperate forsøg på at redde dig selv. Giraffens forben er længere end bagbenene og besat med giftige pigge, hvilket giver giraffen et yderst truende udseende. Dyret har mørke advarselsfelter på en vamset, lysbrun pels. Romerne troede at giraffen var bastard-afkommet af leoparden, elefanten og kamelen, og de kaldte den derfor cameleopardalissimusfant, men navnet giraf stammer fra arabisk.
![]() |
det sku da løven fra pingvinerne fra madagaskar! | ![]() | |
Sydstatsbonde om et billede af en giraf |
I parringstiden forekommer der ofte kampe mellem rivaliserende hanner. De slår ved at svinge deres lange halse mod hinanden og dermed stange hinanden med følehornene. Hunnerne går drægtige i tre måneder. Når ungen fødes er den ca. fire meter lang. Girafungen starter livet med et barsk fald på omkring fire meter. Kun cirka halvdelen overlever det første døgn. Efter nogle timer kan girafføllet stå, og derefter følger det moderen i mindst otte år. Ungerne bliver kønsmodne når de er omkring 24 år. I naturen bliver giraffer omkring 25 år gamle.
Giraffen er det pattedyr, som har det højeste blodtryk af alle, for den er et langhalset bæst, der fiser rundt ude på de afrikanske savanner. Den spiser typisk græs og føder langbenede unger i det høje græs, hvor de fleste hurtigt bliver spist af løver.
Forskere har forsøgt gensplejsning med grise for at fremstille en kommerciel bæredygtig produktion af nakkekoteletter.
Giraffen er i øvrigt det eneste dyr med både følehorn og ører anbragt i samme organ.