Étienne Geoffroy Saint-Hilaire
Étienne Geoffroy Saint-Hilaire | |
![]() | |
Född | 15 april 1772[1][2][3] Étampes, Frankrike |
---|---|
Död | 19 juni 1844[1][2][4] (72 år) Paris |
Begravd | Père-Lachaise och Grave of Geoffroy Saint-Hilaire |
Medborgare i | Frankrike |
Utbildad vid | Universitetet i Paris ![]() |
Sysselsättning | Biolog, naturvetare, zoolog, politiker, ornitolog |
Befattning | |
Député de Seine-et-Oise (1815–1815) President, Franska vetenskapsakademin (1833–1833) | |
Arbetsgivare | Muséum national d'histoire naturelle |
Maka | Angélique-Jeanne-Louise-Pauline Brière de Mondétour |
Barn | Isidore Geoffroy Saint-Hilaire (f. 1805) |
Utmärkelser | |
Officer av Hederslegionen | |
Redigera Wikidata |
Étienne Geoffroy Saint-Hilaire, född den 15 april 1772 i Étampes, död den 19 juni 1844 i Paris, var en fransk zoolog. Han var far till Isidore Geoffroy Saint-Hilaire.
Han blev 1793 professor för ryggradsdjurens avdelning vid Jardin des plantes i Paris, vars zoologiska samlingar genom hans arbete inom kort blev bland de rikaste i världen. År 1798 följde Geoffroy med Napoleon I till Egypten och studerade till 1802 detta lands naturalhistoria, över vilken han utgav en serie avhandlingar, som för honom öppnade portarna till Académie des sciences 1807. År 1808 utnämndes han till professor vid Faculté des sciences. Under slutet av sitt liv blev Geoffroy blind, vilket dock inte hindrade honom att utveckla en storartad vetenskaplig verksamhet. Genom alla av Geoffroys skrifter går tanken om enheten i djurrikets organiska plan.
Geoffroy var anhängare till Lamarckismen och utgav 1822 Philosophie anatomique där han utvecklade Jean-Baptiste de Lamarcks tankar. Han påvisade som belägg för sina teser bland annat att en däggdjurstass, en människohand och en fladdermusvinge innehöll samma skellettdelar. Han använde växande embryon för att försöka visa på hur bland annat däggdjur kunde ha utvecklats ur fiskar. 1824 observerade han att en av Georges Cuvier beskriven fossil krokodilart uppvisade däggdjursliknande drag, särskilt näsgången. Geoffroy gav sin nyupptäckta art namnet Teleosaurus. Genom sin lamarckism kom han att råka i åtskilliga litterära fejder med Georges Cuvier.[5]
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Asteroiden 12896 Geoffroy är uppkallad efter honom.[6]
Bibliografi (i urval)
[redigera | redigera wikitext]- Philosophie anatomique (181801501820)
- Principes de la philosophie zoologique (1830)
- Ëtudes d'un naturalists (1835)
- Notions de philosophie naturelle
- Histoire naturelle des mammiféres (i förening med Frédéric Cuvier, 1820–1842)
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Geoffroy Saint-Hilaire, 1. Étienne i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1908)
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Frankrikes nationalförsamling (red.), Sycomore, Etienne Geoffroy-Saint-Hilaire, 14266, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Léonoredatabasen, Frankrikes kulturministerium, Etienne Geoffroy saint hilaire, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ SNAC, Étienne Geoffroy Saint-Hilaire, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Dinosauriejägarna - En berättelse om vetenskaplig rivalitet och upptäckten av den förhistoriska världen, Deobrah Cadbury; s. 145-47
- ^ ”Minor Planet Center 12896 Geoffroy” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=12896. Läst 1 april 2023.
|