AI-röster kan snart ersätta radioröster: ”Skulle hellre lyssna på en riktig människa”
AI-röster kan ersätta radioröster i framtiden. Solveig Nylund från Vasa svenska pensionärsförening tycker att innehållet är viktigast, men skulle hellre lyssna på en riktig röst.
Röster skapade med artificiell intelligens (AI) utvecklas hela tiden. Snart är det till och med möjligt att höra en dator prata i radiosändningar istället för en människa.
I Finland har Bauer Media, som bland annat producerar Radio Nova, redan börjat använda sig av AI-genererade röster i nyhetsuppläsningen på sina radiokanaler.
Solveig Nylund är ordförande för Vasa svenska pensionärsförening. Hon tycker att det viktigaste är att innehållet håller en bra nivå, oavsett vem som läser upp nyheterna.
– Så länge den information som kommer är korrekt och journalistiskt högklassig spelar det inte så stor roll vem eller vad som läser upp det. Bara det är en bra röst och inte en monoton robotröst, säger Solveig Nylund.
Framför allt tror jag att det är viktigt att man vet att det är en AI-röst
Solveig Nylund
Nylund är inte bekant med AI-röster sedan tidigare, men är medveten om hur fort de utvecklas. Hon tror att hon snart inte kommer kunna höra skillnad på en AI-röst och en riktig röst.
Hon menar att det är väldigt viktigt att lyssnarna får veta om det är en AI-röst eller en människoröst som pratar i radion.
– Framför allt tror jag att det är viktigt att man vet att det är en AI-röst. Att man inte tror att man lyssnar eller pratar med en person och så visar det sig bara vara en AI, säger Nylund.
Det finns många gratisprogram på nätet där man kan skapa egna AI-röster. Vi testade med en kvinnlig och en manlig röst och spelade upp några meningar för Nylund. Hon tyckte att rösterna lät ganska realistiska, men att de var monotona och saknade andningspauser.
– Det var helt okej, men röstnivån var ganska monoton. En riktig människa drar efter andan emellanåt och håller lite längre pauser. Nog skulle jag hellre lyssna på en riktig människa, säger Nylund och skrattar.
AI begränsas mycket i journalistiska produkter
Mikael Hindsberg är business designer på Yle och jobbar med mediebranschens framtid. Han har läst på mycket om AI, då den nya teknologin redan påverkar hur journalister jobbar idag.
– Jag tror att AI kommer orsaka en hel del förändring inom mediebranschen. Vi har teknologier som kan skapa text, ljud, bild och video och det är det mediebranschen handlar om, säger Mikael Hindsberg.
Hindsberg menar att AI-teknologin för med sig både för- och nackdelar, men ställer sig ändå allmänt positivt till förändringarna som sker. Han konstaterar att det är viktigt att man utnyttjar teknologin på ett ansvarsfullt sätt.
En förutsättning för att använda artificiell intelligens inom journalistiken är att det tydligt framkommer vad som är AI och vad som är på riktigt.
– Det absolut viktigaste är att publiken uppfattar om det är AI eller inte. I nuläget begränsar det här väldigt mycket hur vi använder AI i färdiga journalistiska produkter, säger Hindsberg.
Det viktigaste är att publiken uppfattar om det är AI eller inte
Mikael Hindsberg
Kunde underlätta för personer med hörselproblem
AI-teknologi kunde medföra möjligheten att göra radionyheter mer hörbara för personer med hörselproblem. Man kunde till exempel justera tonläget i rösten så att den skulle passa olika personer.
– Jag antar att det skulle gå att optimera röster där till exempel frekvensläget är så bra som möjligt för hörbarheten, säger Hindsberg.
Hörselproblem förekommer ofta bland äldre människor. Solveig Nylund från Vasa svenska pensionärsförbund anser att AI för med sig många möjligheter för att göra hörbarheten bättre, men är ändå osäker på om AI-röster skulle fungera bättre än människoröster i radiosändningar.
Tror du att det skulle vara lättare att lyssna på en AI-röst än på en människoröst?
– Det har jag nog svårt att tänka mig, men speciellt när det gäller monotona uppräkningar av saker så spelar det inte så stor roll, säger Nylund.
Så länge själva innehållet i nyheterna görs av riktiga människor, ser Nylund ändå att det kunde vara möjligt.
Artikeln är skriven av mediestuderande vid Åbo Akademi i Vasa.