- Sámediggeválggat doaimmahuvvojit 4.9.–2.10. Evttohasásaheapmi válggaide nogai 4.8.
- Válgalávdegoddi nanne válggaid bohtosiid 4.10.
- Válggain jietnavuoigadahtton leat sápmelaččat, geat leat merkejuvvon Sámedikki válgalogahallamii. Maiddái evttohasat galget leat merkejuvvon válgalogahallamii.
- Sámediggái válljejuvvojit 21 lahtu ja njeallje várrelahtu. Sámiid ruovttuguovllu juohke gielddas válljejuvvojit uhcimustá golbma ovddasteaddji.
- Válggat leat njealji jagi gaskkain.
- Bottuid mielde
- Chat
Yle čuovvu sámediggeválggaid: Válgachat gesii olu ságastalliid – ságastallamii badjánedje ollu áigeguovdilis fáttát
Dán čavčča válggain leat oktiibuot 34 evttohasa. Evttohassan leat sihke dálá ja ovddeš áirasat, muhto maiddái ođđa namat.
Sámediggeválggaid válgachat gesii bures ságastalliid
Yle Sámi lágidan válgachatii bohte oktiibuot badjel 300 kommeantta.
Válgachattis ledje mielde oktiibuot 14 sámediggeválgga evttohasa ja kommenterejeaddjit miehtá Suoma. Guovttediibmosaš válgachat-ságastallan lágiduvvui maŋŋebárgga 26.9. eahkes neahtas.
Ságastallamis badjánedje ollu áigeguovdilis fáttát, earret eará mo doarjut nuoraid máhccama Sápmái, sámegielat bálvalusaid, sámiid ealáhusaid ja sámegielaid dili ovddideami, Sámi olggobealde ássi sámiid rivttiid ja oahppamateriáladili buorideami erenomážit eatnigielagiidda. Chattis ságastalle maid sámediggelágas ja dan ođasmahttimis.
Loga eanet dás.
Yle Sápmi lágida válgachat
Yle Sápmi lágida rabas válgachat-ságastallama maŋŋebárgga 26.9.2023 diibmu 18.00–20.00. Gávnnat válgachat dás.
Ságastallama fáddán leat čuovvovaš gažaldagat: Masa Sámediggi galggašii čuovvovažžan bidjat návccaid? Sámediggelága ođasmahttin lea dolvon ollu saji, muhto mat áššit leat báhcán dan suoivanii ja govssohallan?
Chat-ságastallama láidestit Yle Sámi doaimmaheaddjit Sara Kelemeny, Sáárá Seipiharju ja Mira Rauhala. Sámeálbmot ja sámediggeválggaid evttohasat sáhttet oassálastit ságastallamii nuortalašgillii, anárašgillii, davvisámegillii dahje suomagillii.
Evttohasaid mielas Sámedikkis galgá leat váldi eanangeavahanáššiin
Suoma sámediggeválggaid evttohasain stuorámus oassi oaivvilda, ahte Sámedikkis galgá leat váldi eanangeavahanáššiin.
Evttohasain oktiibuot 26 ledje sierraoaivilis čuoččuhusain, ahte Sámedikkis ii galgga leat sátneváldi eanangeavahanáššiin. Ii oktage evttohas lean ovttaoaivilis dáinna čuoččuhusain. Vihtta evttohasa eai máhttán čielgasit vástidit, ahte leatgo sii ovtta- vai sierraoaivilis áššis.
Máŋggat evttohasat oaivvildit, ahte sámekultuvra lea áitojuvvon, jus sámit ieža eai beasa váikkuhit ja mearridit eanangeavaheamis sámeguovllus.
Válgagažadeamis boahtá ovdan maiddái dat, ahte sámediggeevttohasat eai hálit Sápmái bieggafámu.
Eanangeavahanáššit leatge earenomáš áigeguovdilat Sámis dál. Ruvke- ja bieggafápmoindustriija, vuovdedoallu, mátkeealáhus ja maid eará doaibmit háliidit beassat ávkkástallat sámeguovllu eatnamiid árbevirolaš sámeealáhusaid lassin.
Dálá dilis eiseválddiin lea geatnegasvuohta ráđđádallat Sámedikkiin sámeguovllu eanangeavaheamis. Sámedikkis ii leat goit vetoriekti sámeguovllu eanangeavaheapmái iige dat bastte okto caggat sisabahkkemiid.
Eanetlohku evttohasain doarju sámediggelága ođasmahttima
Suoma sámediggeválggaid evttohasain stuorámus oassi oaivvilda, ahte sámediggelága ferte ođasmahttit dán válgabajis dohkkehuvvon evttohusa mielde.
Eanetlohku evttohasain, oktiibuot 20:s dorjot sámediggelága ođasmahttima.
Sierraoaivilis sámediggelága ođasmahttimis leat njealje evttohasa ja čieža evttohasa fas eai lean njuolgut ovtta- eaige sierraoaivilis.
Oahpásmuva evttohasaid oaiviliidda
34 evttohasas 31 leat vástidan Yle Sámi gažadeapmái, mas čielggaduvvojedje evttohasaid oaivilat iešguđetlágan sámepolitihkalaš áššiin.
Dál sáhtát oahpásmuvvat sin oaiviidda
Sámediggeválggaid jienastanáigodat lea álgán
Anáraš evttohasat háliidit ovddidit anárašgiela ja eanangeavahanáššiid Sámedikkis
Anárašgiela servoša evttohasat atnet dehálažžan giela ovddideami ja maid eanangeavahanáššit leat sidjiide dehálaččat. Anáraš evttohasaid jurdagiid ja oaiviliid sáhtát lohkat dán artihkkalis.
Nuortalaš evttohasat olahus olu dáin válggain
Dán jagi sámediggeválggain leat olahus olu nuortalaš evttohasat, go oktiibuot vihtta nuortalačča leat vuolgán evttohassan. Vaikko nuortalaččain lea sin iežaset siidačoahkkinortnet, oidnet evttohasat ahte sámedikkis lea stuorra mearkkašupmi nuortasámiid vuoigatvuođaid ja kultuvrra bealušteamis.
Loga artihkkala dáppe.
Anarâš iävtukkâsah halijdeh ovdediđ anarâškielâ já eennâmkevttim aašijd sämitiggeest
Sämitiggevaaljah láá čohčuv já talle väljejuvvojeh vuot uđđâ jesâneh sämitiigán. Anarâškielâ siärvus iävtukkâsah muštâleh maht sij ovdediččii anarâšâi aašijd sämitiggeest já maggaar ohtâvuotâ sist lii anarâškielân.
Luuvâ artikkâl tääbbin.